# A Biblia értelmezésének szabályai (Hermeneutikai)

Már tanultunk a hármas szabályról: jelentés, környezet, kereszthivatkozás. Most szeretnénk ezt kiterjeszteni a bibliai hermeneutikába való rövid bevezetéssel, aminek a célja, hogy felfedezzük az eredeti szerző szándékának jelentését (és a Szerzőét !). Míg a szakaszok alkalmazása sok lehet, addig értelmezésüket tekintve csak egy a helyes. Maga az írás mondja, hogy egyetlen szó sem támad az igében saját magyarázatból (2 Pét. 1:20 Tudván először azt, hogy az írásban egy prófétai szó sem támad saját magyarázatból.). Bizonyos szabályok segítenek a helyes megértés felfedezése felé, ezeknek a szabályoknak a mellőzése az emberek számára csak a sok bajt hozta, maguknak és követőiknek is. 2 Pét. 3: 16 a melyekben vannak némely nehezen érthető dolgok, a miket a tudatlanok és állhatatlanok elcsűrnek-csavarnak, mint egyéb írásokat is, a magok vesztére.

Hogyan fedezhetjük akkor fel az eredeti jelentést? Mondjuk fordítson figyelmet arra a versre, amely nem tiszta önnek. Hogyan tanulmányozza? Jegyezze meg ezeket a szabályokat:

## 1. szabály - értelmezés a szavak egzakt jelentése alapján

Legprecízebbek akkor lehetünk, ha az egzakt eredeti jelentését vesszük a szavaknak. Próbálja meg a szavak eredeti jelentését megtalálni a következő lépések követésével:

1. ### Definíció

   Keresse meg a meghatározást a görög vagy héber szótárban. Az igéknél az igeidő is döntő fontosságú.

2. ### Kereszthivatkozások

   Hasonlítsa össze az Írást az Írással. Figyelje meg, hogy ugyanaz a görög vagy héber szó (nem a magyar fordítás) előfordulásai tisztázhatják, vagy új megvilágításba helyezhetik a meghatározást. Ugyanaz a szerző hogyan használta a szót máshol? Más szerzők? A hivatkozási segédletek adhatnak még értelmezési segítséget a szó használatában akár nem bibliai szövegekben is. Miért kell nekünk eredeti nyelven is megnéznünk, miért nem elég a magyar? Azért mert több görög szónak lehet ugyanaz a magyar fordítása, és a görög szavaknak lehetnek eltérő jelentésárnyalata is.

### 1A példa

Jn. 20:17 "Ne érints" keményen hangzik, nem? Úgy hangzik, mintha Jézus nem akarta volna, hogy érintsék most, hogy feltámadt, mintha túl szent, vagy ilyesmi lenne. Ám ez korántsem helyes feltevés, nézzünk utána Spiros Zodhiates' The Complete Word Study New Testament (AMG Publishers, 1991). művében.

Meghatározás: a János 20:17 ben található szó "érints" mellett a pim680 számot láthatjuk , ami a Strong -féle görög szótárra hivatkozik: "680: haptomai a hapto származéka (681), érints. Pontos jelentése tartani valamit/valakit, hatást gyakorolva rá... Megkülönböztetendő a pselaphao (5584) szótól, melynek jelentése valaminek a felszínét érinteni. Most nézzük a pim jelentését: Present Imperative Active: "Aktív beszéd, utasítást adhat valaminek a jövőbeli megcselekvésére, tagadó módban valamilyen cselekedet befejezésére." Ez itt egy negatív parancs, vagyis felszólítás arra, hogy fejeződjön be valami, ami éppen történik. Vagyis mit találtunk?

Mary is already clinging to Jesus, and he is saying to stop holding him!

### 1B példa

Jakab 5:14 ben olvashatjuk: Hívja magához a gyülekezet véneit, és imádkozzanak felette, megkenvén őt olajjal az Úrnak nevében. Mi ez a megkenés?

Az aleipho (218) - "beolajozni" (Strong's szótár), de van egy másik szó is amit a "megken" szóval fordíthatunk, ez a chrio (5548) - "bekenni, bedörzsölni olajjal, hivatalra, vagy vallási szolgálatra felszentelni" (Strong's). Mivel ez ige, vizsgáljuk meg az igeidőt is, "apta" befejezett melléknévi igenév, ami egyszerű cselekményre utal, az igéhez való viszonya szerint, ha átmeneti a kapcsolat, akkor arra utal, hogy a mondaton belüli főigét megelőzően a cselekmény befejeződött" (Zodiathes 851.o)

- Cross-references for aleipho:

  1. Mt. 6:17 Te pedig mikor bőjtölsz, kend meg a te fejedet

  2. Mk. 16:1 [az asszonyok] drága keneteket vásárlának, hogy elmenvén, megkenjék őt.

  3. Mk 6:13 és olajjal sok beteget megkennek és meggyógyítnak vala.

  4. Lk. 7:38 [...] csókolgatá az ő lábait, és megkené drága kenettel.

  5. Jn. 12:3 Mária [...] megkené a Jézus lábait, és megtörlé annak lábait a saját hajával; a ház pedig megtelék a kenet illatával.

- Cross-references of chrio:

  1. Lk. 4:28 Az Úrnak lelke van én rajtam, mivelhogy felkent engem, hogy a szegényeknek az evangyéliomot hirdessem [...]

  2. ApCsel 4:27 [...] egybegyűltek a te szent Fiad, a Jézus ellen, a kit felkentél, [...]

  3. ApCsel 10:38 A názáreti Jézust, mint kené fel őt az Isten Szent Lélekkel és hatalommal,

  4. 2 Kor. 1:21 A ki ... megken minket, az Isten az;

Vagyis mi a különbség az aleipho és a chrio között? Tekintsen vissza a kereszthivatkozásokra és definíciókra és foglaljuk össze a különbséget: "aleipho" az olaj gyakorlati használata, "chrio" pedig a szellemi

Egy példázat (bár a szó nincs használva) az olaj gyakorlati használatáról abban az időben, a jó szamaritánus esete, mikor gondoskodott a megvert emberről, olajat és bort tett a sebeire. Tehát az olaj gyógyszer volt abban az időben.

Akkor használjuk azt, amit éppen most tanultunk a Jakab 5:14 esetére Beteg-é valaki köztetek? Hívja magához a gyülekezet véneit, és imádkozzanak felette, megkenvén őt olajjal az Úrnak nevében. A "megkenvén" szellemi vagy gyakorlati? Gyakorlati!

Tehát a görög igeidő szerint is a megkenvén helyesebben fordítva talán "már megkenve" vagyis a sorrend szerint előbb megkenni, majd imádkozni "az Úrnak nevében" vagyis az ima történik az Úr nevében, nem a megkenetés. Gyakorlatiasan ez az ige azt mondja, a vének előbb adjanak orvosságot, majd imádkozzanak a betegért az Úr nevében. Ugye milyen világos az egyensúlya a gyakorlatinak és a szelleminek a mi Urunkban!

## 2. szabály - értelmezés a bibliai szövegkörnyezetében

Értelmezze az írást az írással való harmóniájában. Mit mondanak a versek? Mi a fejezet témája? a könyvé? Az ön értelmezése egyezik vele? Ha nem, az baj. Általában a szövegkörnyezet megad mindent ami szükséges a szakasz helyes értelmezéséhez. A szövegkörnyezet a kulcs. Ha ellentmondás marad bennünk, miután megpróbáltuk értelmezni a szöveget a szövegkörnyezetében, tovább kell keresnünk.

### 2A példa

Az előző leckében tekintettük meg a Jn. 3:5 "születik víztől és Lélektől" igét. A szövekgörnyezetben mi az a víz, amit itt jelez?

Nem a vízkeresztség kérdéséről beszél itt, ami nagy váltás lenne arról a témáról, amiről Jézus és Nikodémus beszél. tekintsünk el a hirtelen témaváltástól, mert ez jelezheti, hogy az értelmezés félresiklott! A víz a magzatvíz, "születni víztől" = természetes születés.

### 2B példa

1 Kor. 14:34 A ti asszonyaitok hallgassanak a gyülekezetekben, együtt vizsgálandó az 1 Kor. 11:5-tel Minden asszony pedig, [...] imádkozik avagy prófétál, [...]

### 2C példa

ApCsel 2:38 Péter pedig monda nékik: "Térjetek meg és keresztelkedjetek meg mindnyájan a Jézus Krisztusnak nevében a bűnöknek bocsánatjára; ". Ez a rész a bemerítés/keresztelés általi újjászületésről szól? Ha ez az egyetlen igerész állna rendelkezésünkre, levonhatnánk ezt a következtetést. Ám a tiszta tanítás fényében máshol az újjászületés Krisztusban való hit által történik meg, ahogy máskülönben megérthettük. Péter sürgetése a bemerítkezésre/keresztelésre egy mód arra tekintve, hogy a hallgatósága válaszoljon az örömhírre. Ha a bemerítés/keresztelés lenne az út az újjászületéshez, hogyan írhatta Pál az 1 Kor. 1:17 -ben Mert nem azért küldött engem a Krisztus, hogy kereszteljek, hanem hogy az evangyéliomot hirdessem?

## 3. szabály - értelmezés a történelmi és kulturális környezetben

Először ne azt kérdezzük Mit jelent ez számomra, hanem Mit jelentett ez az eredeti olvasói számára? Csak ez után tegyük fel a kérdést: Mit jelent ez számomra? Be kell tekintenünk a szerző és hallgatósága történelmi és kulturális hátterébe.

### 3A példa

Három nap és három éjjel (Mt. 12:40) vezethetett egyeseket a "Szerdai keresztre feszítés elmélete" kigondolására, pl. az Armstrong kultusz követőit. Hogyan halhatott meg Jézus péntek délután, és támadhatott fel vasárnap reggel, vagyis "harmadnapon feltámadni" (Mt. 16:21)? A "három" és "nap" szó szerint vétele nem segít a látható ellentmondás feloldásában.

Szükségünk lesz egy kis történelmi csemegére: A zsidó nép bármely részét a napnak teljes napként számolták, úgy, mint ahogyan mi sem számolhatjuk a vizesvödröket részben. (ha hat és fél vödör vizünk van, mi is azt mondjuk, 7 vizesvödör van ott, igaz, egyik félig tele). Ugyanígy a zsidók a megkezdett napszakokat is teljes napként számolták, és a napok este 6-kor kezdődtek, és este 6-kor végződtek. Így péntek délután 3-6 : első nap. Péntek este 6 -tól szombat este 6 -ig : második nap, szombat este 6 -tól vasárnap reggel 5-ig a harmadik nap. A kulturális környezet megértése megkímélhet a bajoktól.

### 3B példa

1 Móz. 15:7-21. Ábrahám idejében az állatok kettéhasítása, majd a részek között áthaladás megszokott módja volt a szövetségek megkötésének. Mindegyik fél átsétált a részek között zálogát adva, hogy ugyanez történjen vele is, ha nem a szövetség szerint él. Ám ebben az esetben csak az Úr sétált keresztül, így ez egyoldalú szövetség.

## 4. szabály - értelmezés a szavak hétköznapi értelmében

A szó szerinti nyelvet szó szerint, a jelképes nyelvet jelképesként kell értelmezni. Figyelnünk kell a kifejezésekre, melyeknek speciális jelentésük is lehet.

### 4A példa

gonosz szem Mt. 6:23-ban

1.szabály a "gonosz" és a "szem" jelentése nem segít most. 2. szabály, szövegkörnyezet: még jobban összezavar bennünket, nem illik sem az előtte lévő, sem a következő részekhez, ez arra figyelmeztet, hogy nem helyesen értelmezünk!

Amit itt láthatunk, az egy héber kifejezés, gonosz szem. Keressük meg, máshol hogyan használják ezt a kifejezést: Mt. 20:15 "Avagy nem szabad-é nékem a magaméval azt tennem, amit akarok? avagy a te szemed azért gonosz, mert én jó vagyok?" Itt azt láthatjuk, hogy ez a kifejezés a fukar és irigy. Menjünk vissza Mt. 6 -hoz, és jegyezzük meg, hogy ez az értelmezés hogyan kapcsolja össze a szöveget.

### 4B példa

Ésa. 59:1 Ímé, nem oly rövid az Úr keze,

5 Móz. 33:27 alant vannak örökkévaló karjai;

A testrészekre hivatkozást az Utolsó Napok Szentjei használják arra, hogy bemutassák, hogy Isten egykoron olyan ember volt, mint mi vagyunk. Egyszer meggyőztek embereket, hogy menjenek és tanítsák azt, hogy Isten lehet belőlünk, mint Ő! Egy előadáson, amelyet ők tartottak, egy csoport Mormon elöljáró kihívta Walter Martint (a Kingdom of the Cults szerzője) egy hasonló versek listájával. Dr. Martin ekkor megkérte a Mormonokat, hogy csak egy verset olvassanak még hozzá: Zsolt. 91:4 Tollaival fedez be téged, és szárnyai alatt lészen oltalmad; W.M azt mondta ekkor: ugyanezen értelmezési szabályok alapján bebizonyítható, hogy Ő madár. A Mormonok nevetésben törtek ki, amint megértették az álláspontjuk nevetségességét.

## 5. szabály - a példázatok értelmének megértése, különbség a példázat és az allegória közt

Az allegória: történet, melyben minden elemnek külön jelentése van.

Minden példázat egyben allegória is, igaz, vagy hamis?

Néhány példázat allegória, például a magvető példázata allegória: a magok Isten igéi, a bozótok az aggódás, kapzsiság stb. Mégis a legtöbb példázat nem allegória, hanem egyszerűen csak olyan történet, ami illusztrálja a mondanivalót. Veszélyes lehet tanokat kidolgozni a példázatok alapján, összezavarhatnak. A tiszta írás alapján kell kidolgoznunk a véleményünket, ha egy példázat alátámasztja, az csak jó.

### 5A példa

Az özvegyasszony és a hamis bíró példázata a Lk.18:1-8 szerint. Ez a történet egy dolgot tanít: merészségre az imában. Ha ezt allegóriaként tekintjük, mit kapunk?

Egy sor durva dolog jön az értelmezésbe: Isten vonakodva védi az özvegyek jogait, az ima "bosszantja" Őt, stb.

### 5B példa

A hűtlen sáfár példázata (Lk.16:1-9.), ez vajon allegória?

A sáfárt egy dolog vezette: a ravaszsága, hogy mit tegyen akkor, amikor már nem lesz az. De nem tanácsolta a saját etikátlan magatartását, a gazdája becsapását.