         A FreeBSD Dokumentacios Projekt iranyelvei kezdo"knek

  A FreeBSD Dokumentacios Projekt

   Copyright (c) 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005,
   2006, 2007, 2008, 2009 DocEng

   Ko:szo:nju:k a reszvetelt a FreeBSD Dokumentacios Projektben!
   Minden segitseg nagyon fontos szamunkra.

   Ebben az ismerteto"ben megtalalhato a FreeBSD Dokumentacios
   Projekt munkajat segito" (ko:telezo" es ajanlott) szoftverek es
   segedeszko:zo:k leirasatol kezdo"do"en a Dokumentacios Projekt
   mo:go:tt allo elkepzelesek bemutatasaig minden olyan hasznos
   informacio, amelyre szu:ksegu:nk lehet a munkank megkezdesehez.

   A leirason folyamatosan dolgozunk, nem tekintheto" meg
   veglegesnek. A befejezetlen szakaszokat a cimu:kben csillaggal
   jelo:ltu:k meg.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

   A dokumentum tovabbadasa forras (SGML DocBook) es feldolgozott
   formaban (SGML, HTML, PDF, PostScript, RTF, stb.) modositassal
   vagy anelku:l a ko:vetkezo" feltetelek mellett lehetseges:

    1. A forraskodnak (SGML DocBook) tartalmaznia kell a fenti
       copyright megjegyzest es a feltetelek ezen listajat, valamint
       a ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot, barmifele modositas nelku:l.

    2. Feldolgozott dokumentum tovabbadasakor (mas DTD, PDF,
       PostScript, RTF es mas formatumok) szinten meg kell tartani a
       fenti copyright megjegyzest, a feltetelek listajat, valamint a
       ko:vetkezo" jogi nyilatkozatot a dokumentumban, vagy a
       dokumentumot kisero" anyagokban.

     Fontos: EZT A DOKUMENTUMOT A FREEBSD DOKUMENTACIOS PROJEKT A
     JELEN FORMAJABAN BIZTOSITJA ES LEMOND MINDEN KIFEJEZETT VAGY
     TO:RVENYI SZAVATOSSAGROL, BELEERTVE AZ ELADHATOSAG ES EGY ADOTT
     CELRA VALO ALKALMASSAG SZAVATOSSAGAT. A FREEBSD DOKUMENTACIOS
     PROJEKT SEMMILYEN ESETBEN SEM TEHETO" FELELO"SSE A DOKUMENTUM
     HASZNALATABOL EREDO" BARMILYEN KO:ZVETLEN, KO:ZVETETT JARULEKOS,
     KU:LO:NLEGES, BU:NTETO" VAGY KO:VETKEZMENYES KARERT
     (BELEFOGLALVA, DE NEM KORLATOZVA A HELYETTESITO" JAVAK
     BESZERZESERE, HASZON, ADAT VAGY PROFIT ELVESZTESERE, ILLETVE
     U:ZLETI FORGALOM KIESESERE) VAGY EGYEB MAS ESETBEN SEM, AMIKOR
     ERO"S TEHER VAGY KIN (HANYAGSAG VAGY EGYEB) ERED A DOKUMENTUM
     AKARMIFELE FELHASZNALASABOL, MEG HA ERRE KU:LO:N FEL IS HIVTUK a
     FIGYELMET.

     --------------------------------------------------------------

   Tartalom

   Bevezetes

                Parancssori promptok

                Szedesi szabalyok

                Megjegyzesek, tanacsok, fontosabb informaciok,
                figyelmeztetesek es peldak

                Ko:szo:netnyilvanitas

   1. Attekintes

                1.1. A FreeBSD dokumentacioja

                1.2. Mielo"tt belekezdenenk

                1.3. A legfontosabb tudnivalok

   2. Eszko:zo:k

                2.1. Alapeszko:zo:k

                             2.1.1. Szoftverek

                             2.1.2. Dokumentumtipus-definiciok es
                             egyedek

                             2.1.3. Stiluslapok

                2.2. Kiegeszito" eszko:zo:k

                             2.2.1. Szoftverek

   3. SGML alapismeretek

                3.1. Attekintes

                3.2. Elemek, cimkek es tulajdonsagok

                             3.2.1. Egy kis gyakorlas...

                3.3. A DOCTYPE deklaraciok

                             3.3.1. Formalis publikus azonositok

                             3.3.2. Azonositok helyett

                3.4. Visszavaltas az SGML hasznalatara

                3.5. Megjegyzesek

                             3.5.1. Egy kis gyakorlas...

                3.6. Egyedek

                             3.6.1. Altalanos egyedek

                             3.6.2. Parameteregyedek

                             3.6.3. Egy kis gyakorlas...

                3.7. Allomanyok tartalmanak elerese egyedeken
                keresztu:l

                             3.7.1. Allomanyok tartalmanak elerese
                             altalanos egyedekkel

                             3.7.2. Allomanyok tartalmanak elerese
                             parameteregyedekkel

                             3.7.3. Egy kis gyakorlas...

                3.8. Jelo:lt szakaszok

                             3.8.1. A jelo:lt szakaszok kulcsszavai

                             3.8.2. Egy kis gyakorlas...

                3.9. Befejezes

   4. Az SGML alkalmazasa

                4.1. HTML

                             4.1.1. Formalis publikus azonosito

                             4.1.2. A dokumentum reszei

                             4.1.3. Blokkok

                             4.1.4. Belso" elemek

                             4.1.5. Hivatkozasok

                4.2. DocBook

                             4.2.1. A FreeBSD kiterjesztesei

                             4.2.2. Formalis publikus azonosito

                             4.2.3. A dokumentum szerkezete

                             4.2.4. Blokkok

                             4.2.5. Belso" elemek

                             4.2.6. Kepek

                             4.2.7. Hivatkozasok

   5. * Stiluslapok

                5.1. * DSSSL

                5.2. CSS

                             5.2.1. DocBook dokumentumok

   6. A dokumentumok szervezese a doc/ ko:nyvtaron belu:l

                6.1. A legfelso" szint: a doc/ ko:nyvtar

                6.2. A nyelv.kodolas/ ko:nyvtarak

                6.3. Az egyes dokumentumokkal kapcsolatos tudnivalok

                             6.3.1. A keziko:nyv

   7. A dokumentacio elo"allitasanak folyamata

                7.1. A FreeBSD dokumentacio elo"allitasanak eszko:zei

                7.2. A dokumentaciot tarolo ko:nyvtarban talalhato
                Makefile allomanyok

                             7.2.1. Az alko:nyvtari Makefile
                             allomanyok

                             7.2.2. A dokumentumokra vonatkozo
                             Makefile allomanyok

                7.3. A FreeBSD Dokumentacios Projekt .mk allomanyai

                             7.3.1. A doc.project.mk allomany

                             7.3.2. A doc.subdir.mk allomany

   8. A honlap

                8.1. Elo"keszu:letek

                             8.1.1. Az egyszeru" megoldas: a csup
                             hasznalata

                             8.1.2. A rugalmasabb megoldas: sajat doc
                             es www repositoryk letrehozasa es
                             karbantartasa

                8.2. A honlapok elo"allitasa

                8.3. A generalt honlapok telepitese a webszerverre

                8.4. Ko:rnyezeti valtozok

   9. Forditasok

   10. A fogalmazas stilusa

                10.1. A forraskod stilusa

                             10.1.1. Kis- es nagybetu"k

                             10.1.2. Mozaikszavak

                             10.1.3. To:rdeles

                             10.1.4. A cimkek stilusa

                             10.1.5. Valtoztatasok a forras
                             to:rdelesen

                             10.1.6. Nem to:rheto" szoko:zo:k

                10.2. Szolista

   11. Az sgml-mode hasznalata az Emacs szo:vegszerkeszto"ben

   12. Lasd meg...

                12.1. FreeBSD Dokumentacios Projekt

                12.2. SGML

                12.3. HTML

                12.4. DocBook

                12.5. Linux Dokumentacios Projekt

   A. Peldatar

                A.1. DocBook ko:nyv, a <book> elem

                A.2. DocBook cikk, az <article> elem

                A.3. A formazott kimenet elo"allitasa

                             A.3.1. A Jade hasznalata

   A peldak listaja

   1. Mintapelda

   3-1. Elem (kezdo"- es zarocimkek) hasznalata

   3-2. Elem (csak kezdo"cimke) hasznalata

   3-3. Elemek elemekben, az <em> elem

   3-4. Tulajdonsag hasznalata elemben

   3-5. A tulajdonsagok ertekenek megadasa egyszeres idezo"jellel

   3-6. Minta .profile allomany sh(1) es bash(1) parancssorokhoz

   3-7. Minta .cshrc allomany csh(1) es tcsh(1) parancssorokhoz

   3-8. Altalanos SGML megjegyzes

   3-9. Hibas SGML megjegyzesek

   3-10. Altalanos egyedek definicioja

   3-11. Parameteregyedek megadasa

   3-12. Allomanyok tartalmanak elerese altalanos egyeddel

   3-13. Allomanyok beillesztese parameteregyedekkel

   3-14. A jelo:lt szakaszok felepitese

   3-15. CDATA tipusu jelo:lt szakaszok hasznalata

   3-16. Az INCLUDE es IGNORE hasznalata jelo:lt szakaszokban

   3-17. Jelo:lt szakaszok vezerlese parameteregyeddel

   4-1. Egy atlagos HTML dokumentum felepitese

   4-2. A <h1>, <h2>, stb. elmek

   4-3. A <hn> elemek helytelen sorrendje

   4-4. A <p> elem

   4-5. A <blockquote> elem

   4-6. Az <ul> es <ol> elemek

   4-7. Definicios felsorolasok a <dl> elemmel

   4-8. A <pre> elem

   4-9. A <table> egyszeru" hasznalata

   4-10. A rowspan tulajdonsag

   4-11. A colspan tulajdonsag

   4-12. A rowspan es colspan tulajdonsagok egyu:ttes hasznalata

   4-13. A <em> es <strong> elemek

   4-14. A <b> es <i> elemek

   4-15. A <tt> elem

   4-16. A <big>, <small> es a <font> elemek

   4-17. Az <a href="..."> elem

   4-18. Az <a name="..."> elem

   4-19. Egy masik dokumentum nevesitett reszenek elerese

   4-20. Ugyanazon dokumentum nevesitett reszenek elerese

   4-21. Egy <book> es <bookinfo> elemek segitsegevel definialt
   ko:nyvsablon

   4-22. Egy <article> es <articleinfo> elemek segitsegevel definialt
   cikksablon

   4-23. Egy egyszeru" fejezet

   4-24. U:res fejezetek

   4-25. Szakaszok fejezetekben

   4-26. A <para> elem

   4-27. A <blockquote> elem

   4-28. A <warning> elem

   4-29. Az <itemizedlist>, <orderedlist> es <procedure> elemek

   4-30. A <programlisting> elem

   4-31. A <co> es <calloutlist> elemek

   4-32. Az <informaltable> elem

   4-33. A frame="none" tipusu tablazat

   4-34. A <screen>, <prompt> es <userinput> elemek

   4-35. Az <emphasis> elem

   4-36. Idezetek

   4-37. Billentyu"k, egergombok es azok kombinacioja

   4-38. Alkalmazasok, parancsok es kapcsolok

   4-39. A <filename> elem

   4-40. A <filename> elem es a package role egyu:ttes hasznalata

   4-41. A <devicename> elem

   4-42. A <hostid> elem es a ku:lo:nbo:zo" role ertekek

   4-43. A <username> elem

   4-44. A <maketarget> es a <makevar> elemek

   4-45. A <literal> elem

   4-46. A <replaceable> elem

   4-47. Az <errorname> elem

   4-48. Az id tulajdonsag fejezeteknel es szakaszoknal

   4-49. Az <anchor> elem

   4-50. Az <xref> elem

   4-51. A <link> elem

   4-52. Az <ulink> elem

   A-1. DocBook <book>

   A-2. DocBook <article>

   A-3. DocBook forras atalakitasa HTML formatumura (egyetlen nagy
   allomany)

   A-4. DocBook forras atalakitasa HTML formatumura (to:bb kisebb
   allomany)

   A-5. DocBook forras atalakitasa Postscript formatumura

   A-6. DocBook forras atalakitasa PDF formatumura

     --------------------------------------------------------------

                               Bevezetes

Parancssori promptok

   A ko:vetkezo" tablazatban lathatjuk a rendszer alapertelmezett
   promptjat es a rendszeradminisztrator promptjat. A peldakban ilyen
   elemek segitsegevel fogjuk jelezni, hogy milyen felhasznalokent
   kell azokat lefuttatni.

                  Felhasznalo                         Prompt          
   Egyszeru" felhasznalo                     %                        
   Rendszeradminisztrator                    #                        

     --------------------------------------------------------------

Szedesi szabalyok

   Az alabbi tablazatban ro:viden o:sszefoglaljuk a ko:nyvben
   alkalmazott szedesi iranyelveket.

                 Leiras                            Pelda              
                                       A ls -l hasznalataval          
   Parancsok                           listazzuk ki az o:sszes        
                                       allomanyt.                     
   Allomanynevek                       Nyissuk meg a .login           
                                       allomanyt.                     
   Kepernyo"n megjeleno" u:zenetek     You have mail.                 
   Felhasznaloi parancsok              % su                           
                                       Password:                      
   Hivatkozasok man oldalakra          A su(1) hasznalataval valtsunk 
                                       felhasznalot.                  
   Felhasznaloi- es csoportnevek       Ezt kizarolag csak a root      
                                       felhasznalo vegezheti el.      
   Kiemelesek                          Ezt meg kell csinalni.         
   Parancssori valtozok:               Az allomany to:rlesehez adjuk  
   helyettesitsu:k egy valodi nevvel   ki az rm allomanynev           
   vagy valtozoval                     parancsot.                     
   Ko:rnyezeti valtozok                A $HOME a sajat felhasznaloi   
                                       ko:nyvtarunkat tartalmazza.    

     --------------------------------------------------------------

Megjegyzesek, tanacsok, fontosabb informaciok, figyelmeztetesek es
peldak

   A szo:vegben elo"fordulhatnak megjegyzesek, figyelmeztetesek es
   peldak.

     Megjegyzes: Igy jelennek meg a megjegyzesek es altalaban rank
     hatassal levo" informaciokat tartalmaznak, amelyeket erdemes
     figyelembe vennu:nk.

     Tipp: Igy jelennek meg a gyakorta hasznos tanacsok, amelyek
     esetenkent egy masik, gyakran egyszeru"bb megoldast mutatnak be.

     Fontos: Igy jelennek meg a fontosabb informaciok. Altalaban meg
     tovabbi elvegzendo" lepeseket adnak meg.

     Figyelem: Igy jelennek meg a figyelmeztetesek. Hatarozottan
     erdemes rajuk figyelni, mert ha nem ko:vetju:k pontosan a
     bennu:k megadott utasitasokat, akkor azzal kart okozhatunk a
     rendszeru:nkben. Ez lehet fizikai, tehat a hardvereszko:zeink
     seru:leset okozo problema, vagy nem fizikai, tehat peldaul egy
     fontos allomany akartlan to:rlese.

   Pelda 1. Mintapelda

   Igy jelennek meg a peldak, amelyek jellemzo"en valaminek a
   reszletes bemutatasat vagy egy konkret mu"velet eredmenyet
   tartalmazzak.

     --------------------------------------------------------------

Ko:szo:netnyilvanitas

   Szeretnenk megko:szo:nni Sue Blake, Patrick Durusau, Jon Hamilton,
   Peter Flynn es Christopher Maden munkajat, akik kello" forditottak
   ido"t arra, hogy atolvassak a ko:nyv kezdeti valtozatait, majd azt
   szamos ertekes megjegyzessel es javaslattal gazdagitsak.

     --------------------------------------------------------------

                         Fejezet 1. Attekintes

   U:dvo:zo:lju:k a FreeBSD Dokumentacios Projektben! A FreeBSD
   sikeressegehez elegendhetetlenu:l fontos a jo mino"segu"
   dokumentacio, amelynek jelento"s reszet a FreeBSD Dokumentacios
   Projekt (ro:viden FDP) allitja elo". Ez a projekt rendkivu:l
   ertekesnek tart barmilyen fajta tamogatast.

   Ennek a dokumentumnak fo" celja, hogy bemutassa az FDP
   szervezo"deset, hogyan keszitsu:nk es ku:ldju:nk az FDP reszere
   dokumentaciot, es hogyan hasznaljuk hatekonyan a dokumentaciok
   irasahoz keszitett eszko:zo:ket.

   Az FDP barkit szivesen fogad. A tagsagnak nincs semmifele
   elo"feltetele, a tagoknak nem ko:telezo" havonta adott mennyisegu"
   dokumentaciok irniuk. A belepesnek mindo:ssze annyit kell
   tennu:nk, hogy feliratkozunk a FreeBSD Dokumentacios Projekt
   levelezesi lista tagjai ko:ze.

   A ko:nyv elolvasasa soran megismerju:k:

     * milyen dokumentaciokat tart karban az FDP;

     * az FDP altal karbantartott dokumentaciok megirasahoz hasznalt
       SGML nyelvet;

     * hogyan keszitsu:nk modositasokat a dokumentaciohoz;

     * hogyan ku:ldju:k be es nezessu:k at a modositasainkat, ezek
       mikent keru:lhetnek be a FreeBSD hivatalos dokumentaciojaba.

     --------------------------------------------------------------

1.1. A FreeBSD dokumentacioja

   Az FDP a FreeBSD-hez mellekelt dokumentaciok negy fajtajaert
   felelo"s:

   Man oldalak

           Az angol nyelvu" man oldalakat nem az FDP tagjai keszitik,
           azok az alaprendszer reszei. Az FDP viszont az
           olvashatosag vagy az esetleges pontatlansagok javitasa
           erdekeben at tudja fogalmazni ezeket.

           Tovabba a ku:lo:nbo:zo" forditoi csoportok felelo"sek a
           rendszerhez tartozo egyes man oldalak forditasaiert,
           amelyek szinten az FDP keretein belu:l keszu:lnek.

   GYIK

           A GYIK celja a FreeBSD-vel foglalkozo ku:lo:nbo:zo"
           levelezo" listakon es hircsoportokon felbukkano gyakran
           ismetelt kerdesek (ro:vid, lenyegreto:ro") megvalaszolasa.
           Ez a formatum nem teszi leheto"ve hosszabb es minden
           reszletre kiterjedo" valaszok megfogalmazasat.

   Keziko:nyv

           A keziko:nyv a FreeBSD felhasznalok szamara o:sszeallitott
           atfogo, intereten keresztu:l is olvashato referencia.

   Honlap

           A http://www.FreeBSD.org/ cimen, illetve annak
           ku:lo:nbo:zo" tu:kro:zesein keresztu:l elerheto" honlapok
           kepviselik a FreeBSD elso"dleges megjelenesi formajat a
           vilaghalon. Legto:bben ezen az oldalon talalkoznak a
           FreeBSD-vel elo"szo:r.

   Az iment felsorolt kategoriak mindegyike megtalalhato a FreeBSD
   repositoryjaban, ezert a velu:k kapcsolatos valtoztatasokhoz
   tartozo naplobejegyzesek mindenki szamara lathatoak, illetve a
   CVSup vagy CTM alkalmazasok hasznalataval a dokumentaciokbol letre
   tudunk hozni egy helyi masolatot.

   Mindezek mellett sokan keszitettek tovabbi oktatoanyagokat es
   FreeBSD-hez kapcsolodo honlapokat. Ezek nemelyike (a szerzo"
   elo"zetes engedelyevel) a repositoryban is megtalalhato. A to:bbi
   esetben a szerzo"k ugy do:nto:ttek, hogy a FreeBSD forrasaitol
   fu:ggetlen helyen szeretnek tarolni a leirasaikat. Ilyenkor pedig
   az FDP to:rekszik belinkelni ezeket.

     --------------------------------------------------------------

1.2. Mielo"tt belekezdenenk

   Az alabbi ismereteket feltetelezzu:k az olvaso reszero"l:

     * Kepesek vagyunk lekerni es folyamatosan frissiteni a FreeBSD
       repository egy helyi szamitogepen tarolt valtozatat (peldaul a
       CVS, CVSup vagy CTM alkalmazasok valamelyikenek
       hasznalataval), vagy egyszeru"en csak leto:lteni belo"le a
       CVSup segitsegevel egy elo"re kikert peldanyt.

     * Tudunk szoftvereket telepiteni a FreeBSD Portgyu"jtemenyebo"l
       vagy a pkg_add(1) hasznalataval.

     --------------------------------------------------------------

1.3. A legfontosabb tudnivalok

   Ha most csak a legalapveto"bb ismeretekre van szu:ksegu:nk, es a
   reszletekkel csupan keso"bb akarunk majd foglalkozni, akkor az
   alabbi utasitasok alapjan javasolt elindulni:

    1. Telepitsu:k a textproc/docproj metaportot:

 # cd /usr/ports/textproc/docproj
 # make JADETEX=no install

    2. Keszitsu:nk egy helyi masolatot a FreeBSD forrasanak doc
       ko:nyvtararol. Erre megfelel a CVSup checkout modja vagy a
       repository teljes tartalmanak leto:ltese.

       Egy hasznalhato helyi masolathoz legalabb a doc/share es
       doc/en_US.ISO8859-1/share ko:nyvtarakat kell kikernu:nk:

 % cvs checkout doc/share
 % cvs checkout doc/en_US.ISO8859-1/share

       Ha viszont sok tarhellyel rendelkezu:k, akkor akar mindent
       kikerhetu:nk:

 % cvs checkout doc

    3. Amikor egy korabban felrakott ko:nyvho:z vagy cikkhez
       keszitu:nk modositasokat, elo"tte kerju:k ki a repositorybol.
       Ha egy uj ko:nyvet vagy cikket szeretnek beku:ldeni, akkor
       epitkezzu:nk a meglevo"ekbo"l.

       Tegyu:k fel peldaul, hogy irtunk egy cikket a FreeBSD es
       Windows(R) 2000 rendszerek ko:zti VPN-halozatok
       letrehozasarol:

         1. Kerju:k ki az articles ko:nyvtar tartalmat.

 % cvs checkout doc/en_US.ISO8859-1/articles

         2. Masoljunk le valamelyik cikket es hasznaljuk fel
            sablonkent. Most ugy do:nto:ttu:k, hogy az uj cikket a
            vpn-w2k ko:nyvtarba helyezzu:k el:

 % cd doc/en_US.ISO8859-1/articles
 % cp -R committers-guide vpn-w2k

       Ha viszont egy mar letezo" dokumentumot akarunk szerkeszteni,
       peldaul a GYIK-ot, akkor kerju:k ki azt a ko:nyvtarat,
       amelyikben talalhato. Ez ebben az esetben a
       doc/en_US.ISO8859-1/books/faq:

 % cvs checkout doc/en_US.ISO8859-1/books/faq

    4. A ko:nyvtarban talalhato .sgml allomanyokat irjuk at a kedvenc
       szo:vegszerkeszto"nkkel.

    5. A forrasban hasznalt jelo:lo"ket a lint cel segitsegevel
       elleno"rizhetju:k. Ilyenkor anelku:l tudjuk megtalalni a
       dokumentum forrasaban rejto"zo" hibakat, hogy tenylegesen el
       kellene vegeznu:nk azok ido"igenyes atalakitasat:

 % make lint

       Amikor viszont valoban le akarjuk generaltatni a dokumentumot,
       a FORMATS valtozoban tudjuk felsorolt a kert formatumokat. Itt
       jelen pillanatban a html, html-split, txt, ps, pdf es rtf
       ertekeket szerepeltethetju:k. A tamogatott formatumok
       legfrissebb listajat mellesleg a doc/share/doc.docbook.mk
       allomanyban talalhatjuk meg. Ha egyszerre to:bb formatumot
       kertu:nk, akkor ne felejtsu:k el idezo"jelek ko:ze tenni a
       felsorolast.

       Peldaul igy lehet egy dokumentumot csak html formatumra
       alakitani:

 % make FORMATS=html

       Ha viszont egyszerre szeretnenk a dokumentumbol html es txt
       formatumot letrehozatni, akkor megtehetju:k azt ket ku:lo:n
       make(1) paranccsal:

 % make FORMATS=html
 % make FORMATS=txt

       Vagy egyetlen paranccsal:

 % make FORMATS="html txt"

    6. Ku:ldju:k be a modositasainkat a send-pr(1) hasznalataval.

     --------------------------------------------------------------

                         Fejezet 2. Eszko:zo:k

   Az FDP a FreeBSD dokumentaciojat to:bbfele eszko:z segitsegevel
   tartja karban, alakitja at ku:lo:nbo:zo" kimeneti formatumokra es
   igy tovabb. Ha tehat a FreeBSD dokumentaciojaval akarunk dolgozni,
   akkor mindezekre az eszko:zo:kre neku:nk is szu:ksegu:nk lesz.

   Ezek az eszko:zo:k a FreeBSD csomag- es portgyu"jtemenyeben is
   megtalalhatoak, ami igy nagyban megko:nnyiti a telepitesu:ket.

   Tehat erdemes elvegeznu:nk a telepitesu:ket mielo"tt foglalkoznank
   a keso"bbi fejezetekben talalhato peldakkal. Az egyes programok
   konkret hasznalataval is majd ezekben a fejezetekben fogunk
   reszletesebben foglalkozni.

     Leheto"seg szerint a textproc/docproj portot hasznaljuk: A
     textproc/docproj port telepitesevel rengeteg ido"t es faradalmat
     megtakarithatunk magunknak. Ez egy un. metaport, amely o:nmaga
     nem tartalmaz semmilyen szoftvert, helyette azonban fu:gg az
     egyebkent telepitendo" portoktol. Igy tehat csupan ezen port
     telepitesevel automatikusan le kellene to:lto"dnie es
     telepu:lnie kellene a fejezetben ismertetett o:sszes csomagnak.

     Az egyik telepitesre javasolt csomag a JadeTeX elnevezesu"
     makrokeszlet, amelynek viszont szu:ksege van a TeX csomagra. A
     TeX egy viszonylag nagy meretu" csomag, ennek a tenyleges
     telepiteset csak abban az esetben javasoljuk, ha a
     dokumentaciobol Postscript vagy PDF valtozatot akarunk
     kesziteni.

     Telepitesi ido" es tarteru:let szempontjabol nyilatkoznunk kell
     rola, hogy a port reszekent a JadeTeX (es igy a TeX)
     felkeru:ljo:n vagy sem. Ennek megfelelo"en valaszthatunk:

 # make JADETEX=yes install

     vagy

 # make JADETEX=no install

     Ugyanezt a valasztast a textproc/docproj-jadetex vagy a
     textproc/docproj-nojadetex portok valamelyikenek telepitesevel
     is megtehetju:k. Ezek a segedportok helyettu:nk mar definialjak
     a JADETEX valtozo erteket, es ennek megfelelo"en telepitik
     gepu:nkre az alkalmazasokat. Ne felejtsu:k el, hogy ha nem
     tesszu:k fel a JadeTeX csomagot, akkor csak HTML es ASCII
     formatumu dokumentaciot leszu:nk kepesek elo"allitani.
     Postscript vagy PDF keszitesehez mindenkeppen szu:kseges a TeX.

     --------------------------------------------------------------

2.1. Alapeszko:zo:k

  2.1.1. Szoftverek

   A FreeBSD dokumentaciojaval csak az ebben a szakaszban ismertetett
   programok segitsegevel tudunk erdemben dolgozni. Ezekkel a
   programokkal tudjuk lenyegeben atalakitani a dokumentaciot to:bbek
   ko:zt egyszeru" ASCII szo:vegge, HTML oldalakka vagy RTF
   dokumentumokka. Mindegyiku:k resze a textproc/docproj csomagnak.

   Jade (textproc/jade)

           Egy DSSSL implementacio, ezen keresztu:l alakithatoak at a
           dokumentumok jelo:lo"kkel ellatott forrasai mas, peldaul
           HTML vagy TeX formatumokba.

   Tidy (www/tidy)

           Egy HTML forrasokra alkalmazhato "formazo", amellyel a
           to:bbi program altal automatikusan letrehozott egyes HTML
           allomanyokat lehet emberek szamara ko:nnyebben ertheto"
           alakra hozni.

   Links (www/links)

           Egy szo:veges modban mu"ko:do" webbo:ngeszo", amely
           remeku:l hasznalhato HTML oldalak egyszeru" szo:veges
           valtozatainak letrehozasara.

   peps (graphics/peps)

           A dokumentacioban nehol talalhatoak abrak, amelyek
           nemelyike EPS allomanyokban tarolodik. A webbo:ngeszo"k
           azonban csak akkor fogjak tudni ezeket megjeleniteni, ha
           elo"tte atalakitjuk PNG allomanyokka.

     --------------------------------------------------------------

  2.1.2. Dokumentumtipus-definiciok es egyedek

   Az FDP az itt felsorolt dokumentumtipus-definiciokat (DTD-ket)
   hasznalja. A dokumentacioval csak ezek telepitese utan tudunk
   dolgozni.

   HTML DTD (textproc/html)

           A HTML a World Wide Web nyelvekent egysegesen elfogadott
           jelo:lo"nyelv, amely ezaltal a FreeBSD honlapjanak is
           alapja.

   DocBook DTD (textproc/docbook)

           A DocBook a ku:lo:nfele szakmai jellegu" dokumentaciok
           keszitesehez kialakitott jelo:lo"nyelv. A FreeBSD teljes
           dokumentacioja DocBook formatumban keszu:l.

   ISO 8879 szabvanyu egyedek (textproc/iso8879)

           Az ISO 8879:1986 szabvanyban meghatarozott
           karakteregyed-keszletek ko:zu:l 19 elo"fordul szamos DTD
           reszekent. Ezekben szerepelnek matematikai szimbolumok, a
           Latin karakterkeszletekben megjeleno" tovabbi (ekezetes,
           mellekjeles stb.) karakterek es go:ro:g szimbolumok.

     --------------------------------------------------------------

  2.1.3. Stiluslapok

   A stiluslapok felhasznalasaval tudjuk a kepernyo", a nyomtatas
   stb. szamara alkalmassa tenni a dokumentaciokat az atalakitas vagy
   a formazas soran.

   Modularis DocBook stiluslapok (textproc/dsssl-docbook-modular)

           A modularis DocBook stiluslapok alkalmazasaval alakitjuk
           at a DocBook formaban elo"keszitett dokumentaciot mas,
           peldaul HTML vagy RTF valtozatura.

     --------------------------------------------------------------

2.2. Kiegeszito" eszko:zo:k

   Ebben a szakaszban tovabbi valaszthato eszko:zo:ket sorolunk fel.
   Telepitesu:k nem ko:telezo", azonban jelento"s mertekben meg
   tudjak ko:nnyiteni a munkankat, illetve a dokumentaciobol
   elo"allithato kimeneti formatumok teren kinalnak nagyobb
   rugalmassagot.

     --------------------------------------------------------------

  2.2.1. Szoftverek

   JadeTeX es teTeX (print/jadetex es print/teTeX)

           A Jade es a teTeX alkalmazasok segitsegevel alakithatoak
           at a DocBook dokumentumaink DVI, Postscript es PDF
           allomanyokka. Ehhez viszont a JadeTeX makrokat is
           telepitenu:nk kell.

           Ha az iment emlitett formatumok egyikere sincs
           szu:ksegu:nk (tehat elegendo" a HTML, szo:veges es RTF
           kimenet), akkor nem kell telepitenu:nk a JadeTeX es teTeX
           szoftvereket. Ezzel egyebkent viszonylag sok helyet
           megsporolhatunk, mivel a teTeX ko:zel 30 MB meretu".

             Fontos: Ha a JadeTeX es a teTeX telepitese mellett
             do:ntu:nk, akkor a JadeTeX telepitese utan megfelelo"en
             be kell allitanunk a teTeX alkalmazast. Az erre
             vonatkozo reszletes utasitasokat a
             print/jadetex/pkg-message allomanyban olvashatjuk.

   Emacs vagy XEmacs (editors/emacs vagy editors/xemacs)

           Mind a ket szo:vegszerkeszto" tartalmaz az SGML DTD-hez
           igazodo specialis szerkesztesi modot. Ebben olyan
           parancsok talalhatoak, amelyekkel cso:kkentheto" a munka
           elvegzesehez szu:kseges gepeles es ezaltal a hibak
           keletkezesenek valoszinu"sege.

           Egyaltalan nem ko:telezo" ezeket hasznalni. A feladatra
           barmilyen szabadon valasztott szo:vegszerkeszto"
           to:keletesen megfelelo", viszont a fentiek nemileg
           megko:nnyithetik a munkavegzest.

   Ha ismeru:nk az SGML dokumentumok feldolgozasa soran alkalmazhato
   tovabbi hasznos szoftvereket, akkor jelezzu:k batran a
   Documentation Engineering Team <doceng@FreeBSD.org> fele es
   felveszik erre a listara.

     --------------------------------------------------------------

                     Fejezet 3. SGML alapismeretek

   Az FDP kereteben keszitett dokumentaciok to:bbsege az SGML
   valamilyen alkalmazasaban irodik. Ebben a fejezetben
   reszletesebben kifejtju:k a mo:go:tte allo fogalmakat, a
   dokumentumok alapjaul szolgalo forrasok megerteset es irasat,
   illetve a dokumentacio forrasainak tanulmanyozasa soran
   elo"keru:lo" ku:lo:nfele SGML-tru:kko:ket.

   A bemutatas alapjaul szolgaltak Mark Galassi Get Going With
   DocBook cimu" irasanak egyes reszei.

     --------------------------------------------------------------

3.1. Attekintes

   A kezdeti ido"kben meg viszonylag ko:nnyen el lehetett boldogulni
   az elektronikus formaban tarolt szo:vegekkel. Elegendo" volt
   csupan annyit tudni., hogy az adott irast milyen
   karakterkodolassal keszitettek (ez lehetett ASCII, EBCDIC vagy
   eppen valami mas). A szo:veg nem volt to:bb mint egyszeru"
   szo:veg, es ko:zvetlenu:l a vegleges formajat adta. Semmi csel,
   semmi formazas, semmi hozzaadott ertelem.

   Ezen a fokon aztan elkeru:lhetetlen modon tovabb kellett lepni.
   Hiszen ha egyszer a szo:veges informaciokat egy szamitogep altal
   kezelheto" alakban taroljuk, akkor jogosan elvarhatjuk, hogy az
   kepes legyen felhasznalni es ertelmesen feldolgozni. Szeretnenk a
   szo:veg bizonyos reszeit peldaul kiemelni, felvenni egy
   szojegyzekbe, vagy eppen hivatkozassal ellatni. Az allomanyok
   neveit a kepernyo"n "irogepszeru"", a nyomtatasban viszont mar
   "do"ltbetu"s" stilusban szeretnenk latni, nem is beszelve a
   szo:veg megjelenesenek szamtalan egyeb modjarol.

   Egy ido"ben a Mesterseges Intelligencia (MI) megjeleneseto"l
   vartak a megvaltast ezen a teru:leten. A szamitogepu:nk majd
   szepen beolvassa az altalunk irt dokumentumot es magatol felismeri
   a fontosabb kulcsszavakat, allomanyneveket, a felhasznalo altal
   begepelendo" szo:vegeket, a peldakat es igy tovabb. Sajnalatosan
   azonban a valosagban ez meg egyaltalan nem valosult meg, a
   szamitogepeknek ezert szu:ksegu:nk van nemi segitsegre a szo:veges
   adatok ertelmes feldolgozasaban.

   Pontosabban ugy fogalmazhatnank, hogy segitenu:nk kell nekik az
   egyes elemek beazonositasaban. Nezzu:k meg peldaul ezt a
   szo:veget:

     Az rm(1) parancs hasznalataval to:ro:lju:k a /tmp/ize allomanyt:

 % rm /tmp/ize

   Emberi szemmel ko:nnyeden fel tudjuk ismerni benne az
   allomanyneveket, a parancsokat, a man oldalak hivatkozasait es igy
   tovabb, azonban a szamitogep erre o:nalloan nem kepes. Ezert lesz
   szu:ksegu:nk jelo:lo"kre.

   A "jelo:lo"" szo eredetijet (markup) gyakran olyan ertelemben
   hasznaljak mint "haszonkulcs" vagy "kockazati potlek". Keves
   elvonatkoztatassal ugyanez lenyegeben alkalmazhato a szo:vegek
   eseteben is. A jelo:lo"k a dokumentumban szereplo" kiegeszito",
   hasznos, az azonositas kockazatat cso:kkento", a szo:veg to:bbi
   reszeto"l egyertelmu"en megku:lo:nbo:ztetheto" tovabbi szo:veges
   informaciokat jelentik. Ezek alapjan a programok a dokumentumok
   feldolgozasa soran kepesek o:nalloan meghozni bizonyos
   do:nteseket. A szo:vegszerkeszto"k el tudjak rejteni ezeket a
   to:bbletinformaciokat az olvasok elo"l, igy azok egyaltalan nem
   zavarjak o"ket.

   A jelo:lo"kben tarolt adatok tehat no:velik a dokumentumok
   hasznat. A jelo:lo"k hozzaadasat, a szo:veg bejelo:leset
   ertelemszeru"en emberek vegzik, hiszen ha erre a szamitogepek is
   kepesek lennenek, akkor nem is lenne rajuk egyaltalan szu:kseg.
   Ezzel azonban potlekot kell nyujtanunk (vagyis tovabbi
   ko:ltsegeket raforditanunk) a dokumentumok megirasahoz.

   Az elo"zo" peldaban szereplo" szo:veget ennek megfelelo"en a
   ko:vetkezo" modon irjuk meg:

 <para>Az &man.rm.1; parancs haszn&aacute;lat&aacute;val
   t&ouml;r&ouml;lj&uuml;k a <filename>/tmp/ize</filename>
   &aacute;llom&aacute;nyt:</para>

 <screen>&prompt.user; <userinput>rm /tmp/ize</userinput></screen>

   Lathatjuk, hogy a jelo:lo"k nagyon jol elku:lo:nitheto"ek a
   szo:veg tartalmatol.

   A jelo:lo"k hasznalatahoz nyilvanvaloan valamilyen modon meg kell
   hataroznunk, hogy az adott jelo:lo"k mit jelentenek es hogyan kell
   azokat ertelmezni. A jelo:lo"k o:sszefogasahoz tehat szu:ksegu:nk
   van egy un. jelo:lo"nyelvre, amely alapjan aztan jelo:lni fogjuk a
   dokumentumainkat.

   Ehhez termeszetesen egyetlen jelo:lo"nyelv o:nmagaban meg nem
   feltetlenu:l lesz eleg. A szaknyelven irodott dokumentaciokhoz
   igazitott jelo:lo"nyelvvel szemben teljesen masak az elvarasaink,
   mint peldaul a receptek leirasahoz hasznalt nyelv eseteben, ez
   pedig megint mas, mint amivel verseket tudunk jelo:lni. Elo"szo:r
   tehat egy olyan nyelvet kell megfogalmaznunk, amely ilyen
   jelo:lo"nyelvek elo"irasara hasznalhato. Ezt nevezzu:k a
   jelo:lo"nyelvek jelo:lo"nyelvenek, vagyis a meta-jelo:lo"nyelvnek.

   Az SGML, avagy Standard Generalized Markup Language (Szabvanyos
   Altalanositott Jelo:lo"nyelv) pontosan egy ilyen nyelv. Szamos
   jelo:lo"nyelv keszu:lt az SGML segitsegevel, to:bbek ko:zt az FDP
   altal leginkabb hasznalt HTML es DocBook.

   Az egyes nyelvek reszletes leirasat hivatalosan
   dokumetumtipus-definicionak (Documentum Type Definition, DTD)
   nevezik. A DTD felhasznalasaval adhatjuk meg a szo:vegben
   jelo:lo"kent alkalmazhato elemeket, azok sorrendjet (vagy eppen
   egymasba agyazhatosaganak mikentjet) es a hozzajuk kapcsolodo
   egyeb informaciokat. A DTD-ket gyakran csak ugy emlitik mint az
   SGML alkalmazasait.

   A DTD tartalmazza az o:sszes felhasznalhato elem leirasat, azok
   hasznalatanak sorrendjet, megadja, hogy ezek ko:zu:l melyeknek
   kell szerepelniu:k, illetve melyek hagyhatoak el es igy tovabb.
   Ennek ko:szo:nheto"en keszitheto" egy olyan SGML alapjan mu"ko:do"
   elemzo", amely a DTD es egy dokumentum birtokaban kepes
   megallapitani, hogy az adott dokumentum megfelel-e a DTD altal
   meghatarozott szabalyoknak: a benne szereplo" elemek a megfelelo"
   sorrendben vannak, esetleg tartalmaznak hibakat. Ezt a lepest
   nevezik altalaban a "dokumentum ervenyesitesenek".

     Megjegyzes: Az elleno"rzes folyaman egyszeru"en annyi to:rtenik,
     hogy az elemzo" a megadott DTD alapjan jovahagyja a
     dokumentumban feltu:ntetett elemeket, azok rendezettseget es a
     to:bbit. A jelo:lo"k helyes hasznalatat azonban nem vizsgalja.
     Ha eppen fu:ggvenynevkent jelo:lju:k be a szo:vegben megjeleno"
     allomanyok neveit, akkor az elemezo" ezt nem fogja hibanak
     tekinteni (ekkor termeszetesen feltetelezzu:k, hogy a DTD
     definialja az allomany- es fu:ggvenynevek jelo:lesere alkalmas
     elemeket, illetve ezek ugyanazokon a helyeken szerepelhetnek).

   A Dokumentacios Projekt szamara beku:ldo:tt munkainkban jo
   esellyel a HTML vagy a DocBook nyelvek valamelyike szerint kell
   dokumentumokat megjelo:lnu:nk, es nem kell a DTD modositasaval
   foglalkoznunk. Ennelfogva ez a leiras sem ter ki a DTD irasanak
   reszleteire.

     --------------------------------------------------------------

3.2. Elemek, cimkek es tulajdonsagok

   Az SGML hasznalataval keszitett dokumentumtipus-definiciok
   mindegyikenek vannak ko:zo:s jellemzo"i. Ez viszont aligha lesz
   szamunkra meglepo", ahogy majd fokozatosan megismerkedu:nk az SGML
   kialakitasa mo:go:tt allo alapveto" gondolatokkal. Ezek ko:zu:l a
   legkezenfekvo"bbek a tartalom es az elem.

   A dokumentacio minden esetben (legyen az most egy normal honlap
   vagy eppen egy vaskos ko:nyv) rendelkezik valamilyen tartalommal,
   amelyet aztan tovabb (esetleg meg tovabb) osztunk elemekre. A
   jelo:lo"k elhelyezesenek ezen elemek hatarainak kijelo:leseben es
   elnevezeseben van szerepe a feldolgozas keso"bbi szakaszaiban.

   Ehhez peldakent tekintsu:nk egy hagyomanyos ko:nyvet. A legfelso"
   szinten ez a ko:nyv o:nmagaban egy elemet kepvisel. Ez a "ko:nyv"
   elem aztan magatol erteto"do" modon tartalmaz fejezeteket, amelyek
   szinten o:nallo elemeknek tekintheto"ek. Minden ilyen fejezet
   tovabbi elemeket foglal magaban, peldaul bekezdeseket, idezeteket
   es labjegyzeteket. Minden egyes bekezdesben talalhatunk ujabb
   elemeket, amelyek elaruljak neku:nk, hogy a bennu:k szereplo"
   szo:vegben melyik reszeben beszelnek egymassal a szereplo"k, vagy
   eppen hogy hivjak az egyes karaktereket.

   Az egeszet ugy kepzelhetju:k el mint a tartalom "feldarabolasat".
   A legfelso" szinten adott egy darab, maga a ko:nyv. Ahogy haladunk
   kicsivel lentebb, ujabb darabokat talalunk, a fejezeteket. Ezeket
   aztan tovabb bomlanak bekezdesekre, labjegyzetekre, a karakterek
   neveire es a to:bbi.

   Meglepo", hogy az SGML leheto"segeinek igenybevetele nelku:l
   milyen ko:nnyen ku:lo:nbseget tudunk tenni az egyes elemek ko:zt.
   Ehhez valojaban elegendo" a ko:nyv nyomtatott valtozata, nehany
   ku:lo:nbo:zo" szinu" kiemelo", amelyekkel aztan bejelo:lju:k a
   tartalom egyes reszeit.

   Sajnos a kiemelo"knek nem letezik elektronikus valtozata, ezert
   talalnunk kell valamilyen egyeb modot a tartalom egyes reszeinek
   megjelo:lesere. Az SGML-ben megfogalmazott nyelvek (HTML, DocBook
   es tarsaik) ezt cimkekkel oldjak meg.

   A cimkekkel mondhatjuk meg hol kezdo"dnek es hol fejezo"dnek be az
   egyes elemek. A cimke nem az elem resze. Mivel a DTD altalaban
   azert keszu:l, hogy a szo:vegben adott tipusu informaciokat
   tudjunk jelo:lni, adott tipusu elemeket fog elfogadni, ezert
   ezeknek megfelelo"en kell cimkeket letrehoznunk.

   Egy elem elemhez tartozo kezdo"cimke altalanos alakja az <elem>.
   Az hozza tartozo zarocimke pedig az </elem>.

   Pelda 3-1. Elem (kezdo"- es zarocimkek) hasznalata

   A HTML-ben a bekezdeseket a <p> (mint paragrafus) elemmel
   jelo:lhetju:k. Ehhez az elemhez tartozik kezdo"- es zarocimke.

 <p>Ez egy bekezdes.  A 'p' elem kezdo"cimkejeto"l indul es a 'p'
   zarocimkejenel fejezdo"dik be.</p>

 <p>Ez meg egy masik bekezdes.  Ez viszont mar ro:videbb.</p>

   Nem mindegyik elemnel kell zarocimket hasznalnunk, egyes elemekhez
   ugyanis nem jarul semmilyen tartalom. Peldaul egy HTML allomanyban
   jelo:lhetju:k, hogy legyen a dokumentumban egy vizszintes
   elvalaszto. Ehhez a vonalhoz ertelemszeru"en nem kapcsolodik
   tartalom, ezert eleg egy kezdo"cimket beszurni.

   Pelda 3-2. Elem (csak kezdo"cimke) hasznalata

   A HTML-ben van egy <hr> nevu" elem, amellyel vizszintes
   elvalasztokat (horizontal rule) jelo:lhetu:nk. Ennek az elemnek
   nincs tartalma, ezert csak kezdo"cimkevel rendelkezik.

 <p>Ez itt egy bekezdes.</p>

 <hr>

 <p>Ez pedig egy masik bekezdes.  Az elo"zo" bekezdesto"l egy vizszintes
   vonal valasztja el.</p>

   Ha eddig meg nem sejtettu:k volna, megemlitju:k, hogy az elemek
   termeszetesen elemeket is tartalmazhatnak. A korabbi ko:nyves
   peldankban a ko:nyv elem magaban foglalta az o:sszes fejezet
   elemet, amelyek pedig a bekezdes elemeket es igy tovabb.

   Pelda 3-3. Elemek elemekben, az <em> elem

 <p>Ez egy egyszeru" <em>bekezdes</em>, amelyben nehany <em>szot</em>
   szepen <em>kiemeltu:nk</em>.</p>

   A DTD pontosan tartalmazza mely elemek tartalmazhatnak tovabbi
   elemeket, valamint az elemek egymasba agyazhatosaganak szabalyait.

     Fontos: Az emberek gyakran o:sszetevesztik a cimkeket az altaluk
     jelo:lt elemekkel, es egymas szinonimajakent hasznaljak ezeket a
     kifejezeseket. Ez viszont helytelen.

     A dokumentumokat elemekbo"l epitju:k fel. Minden elem elo"re
     meghatarozott modon kezdo"dik es fejezo"dik be. Az elemek
     kezdetet es veget cimkek jelo:lik.

     Amikor ez a dokumentum (vagy barki, az SGML hasznalataban
     jaratos szemely) "a <p> cimkere" hivatkozik, akkor ez alatt a <,
     p, > karakterekbo"l allo sorozatot erti. Ezzel szemben viszont
     "a <p>" a teljes elemre vonatkozik.

     Ez egy nagyon kicsi elteres, de mindig tartsuk eszben!

   Az elemeknek lehetnek tulajdonsagaik. A tulajdonsagokat nevek es
   ertekek parosai alkotjak, segitsegu:kkel az elemhez fejthetu:nk ki
   tovabbi informaciokat. Ez lehet az adott elem altal jelo:lt
   tartalom megjelenitesere vonatkozo utasitas, esetleg az elem
   valamilyen azonositoja vagy valami mas.

   Az elemek tulajdonsagait mindig az adott elem kezdo"cimkejen
   belu:l soroljuk fel, tulajdonsag="ertek" alakban.

   A HTML ujabb valtozataiban peldaul a <p> elemnek van egy <align>
   tulajdonsaga, amely a HTML megjelenitese soran javasolja, hogy az
   altala jelo:lt bekezdest merre igazitsuk.

   Ez az <align> tulajdonsag negy elo"re meghatarozott ertek
   valamelyiket kaphatja meg: left (balra zart), center (ko:zepre
   zart), right (jobbra zart) es justify (sorkizart). Ha nem adjuk
   meg a tulajdonsag erteket a kezdo"cimkeben, akkor alapertelmezes
   szerint left lesz.

   Pelda 3-4. Tulajdonsag hasznalata elemben

 <p align="left">Az 'align' tulajdonsag ebben a bekezdesben igazabol
   teljesen felesleges, hiszen alapertelmezes szerint is balra zart
   lenne.</p>

 <p align="center">Ennek viszont mar ko:zepre kellene keru:lnie.</p>

   Egyes tulajdonsagok csak adott ertekeket vehetnek fel, mint
   peldaul left vagy justify, masoknal viszont lenyegeben barmit
   megadhatunk. Ha a tulajdonsag ertekenek megfogalmazasa soran
   idezo"jeleket (") is hasznalni akarunk, akkor az egesz kifejezest
   tegyu:k egyszeres idezo"jelbe.

   Pelda 3-5. A tulajdonsagok ertekenek megadasa egyszeres
   idezo"jellel

 <p align='right'>Jobbra zart!</p>

   Elo"fordulhat, hogy az ertek megadasakor egyaltalan nem kell
   semmilyen idezo"jelet hasznalni. Ennek szabalyai viszont nagyon
   halvanyak, ezert sokkal egyszeru"bb mindig idezo"jelbe tenni a
   tulajdonsagok ertekeit.

   Az elemekhez, cimkekhez es tulajdonsagokhoz tartozo informaciok
   SGML katalogusokban keru:lnek tarolasra. A Dokumentacios
   Projektben hasznalt eszko:zo:k ilyen katalogusok menten nezik at a
   munkankat. A textproc/docproj csomagban a segedprogramok mellett
   rengeteg ilyen SGML-katalogust talalhatunk. A FreeBSD
   Dokumentacios Projektnek is vannak sajat katalogusai. Az
   alkalmazott eszko:zo:knek mind a ket fajta katalogusokat
   ismerniu:k kell.

     --------------------------------------------------------------

  3.2.1. Egy kis gyakorlas...

   A szakaszban szereplo" peldak kiprobalasahoz telepitenu:nk kell
   bizonyos szoftvereket, illetve beallitani egy ko:rnyezeti valtozo
   erteket.

    1. To:ltsu:k le es telepitsu:k a textproc/docproj portot a
       FreeBSD Portgyu"jtemenyebo"l. Ez portoknak a portja, tehat egy
       metaport, igy a Dokumentacios Projektben hasznalt o:sszes
       eszko:z rajta keresztu:l leto:lto"dik es telepito"dik.

    2. A parancssorunk konfiguracios allomanyaban allitsuk be az
       SGML_CATALOG_FILES ko:rnyezeti valtozo erteket. (Amennyiben
       nem az angol nyelvu" dokumentacioval dolgozunk, itt erdemes a
       nyelvu:nknek megfelelo" ko:nyvtarakat megadni.)

       Pelda 3-6. Minta .profile allomany sh(1) es bash(1)
       parancssorokhoz

 SGML_ROOT=/usr/local/share/sgml    
 SGML_CATALOG_FILES=${SGML_ROOT}/jade/catalog
 SGML_CATALOG_FILES=${SGML_ROOT}/docbook/4.1/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 SGML_CATALOG_FILES=${SGML_ROOT}/html/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 SGML_CATALOG_FILES=${SGML_ROOT}/iso8879/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 SGML_CATALOG_FILES=/usr/doc/share/sgml/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 SGML_CATALOG_FILES=/usr/doc/en_US.ISO8859-1/share/sgml/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 export SGML_CATALOG_FILES

       Pelda 3-7. Minta .cshrc allomany csh(1) es tcsh(1)
       parancssorokhoz

 setenv SGML_ROOT /usr/local/share/sgml
 setenv SGML_CATALOG_FILES ${SGML_ROOT}/jade/catalog
 setenv SGML_CATALOG_FILES ${SGML_ROOT}/docbook/4.1/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 setenv SGML_CATALOG_FILES ${SGML_ROOT}/html/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 setenv SGML_CATALOG_FILES ${SGML_ROOT}/iso8879/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 setenv SGML_CATALOG_FILES /usr/doc/share/sgml/catalog:$SGML_CATALOG_FILES
 setenv SGML_CATALOG_FILES /usr/doc/en_US.ISO8859-1/share/sgml/catalog:$SGML_CATALOG_FILES

       A modositasok elvegzese utan vagy jelentkezzu:k ki majd be,
       vagy pedig adjuk ki a ko:zvetlenu:l parancssorban az adott
       parancsokat.

    1. Hozzunk letre egy proba.sgml nevu" allomanyt, es irjuk bele az
       alabbi szo:veget:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0 Transitional//EN">

 <html>
   <head>
     <title>Proba HTML allomany</title>
   </head>

   <body>
     <p>Ebben a bekezdesben legyen valamennyi szo:veg.</p>

     <p>Az utana ko:vetkezo" bekezdesbe is rakjunk meg valamennyi szo:veget.</p>

     <p align="right">Ennek a bekezdesnek jobbra zartnak kellene lennie.</p>
   </body>
 </html>

    2. Probaljuk meg az allomanyt ervenyesiteni valamelyik SGML
       elemezo"vel.

       A textproc/docproj csomagnak resze az onsgmls nevu"
       ervenyesitest vegzo" elemezo". Az onsgmls beolvas egy
       tetszo"leges SGML DTD szerint definialt elemekkel jelo:lt
       dokumentumot es ebbo"l elkesziti a hozza tartozo
       elemstruktura-informacios halmazt (Element Structure
       Information Set, ESIS, de ezzel itt most nem foglalkozunk).

       Ha viszont az onsgmls parancsnak megadjuk a -s parametert,
       akkor nem general tenyleges eredmenyt, csupan a hibau:zenetek
       jeleniti meg. Ennek ko:szo:nheto"en ko:nnyen elleno"rizni
       tudjuk, hogy az altalunk keszitett dokumentum ervenyes vagy
       sem.

       Az onsgmls parancs hasznalataval tehat elleno"rizzu:k az iment
       letrehozott dokumentumunk ervenyesseget:

 % onsgmls -s proba.sgml

       Lathatjuk, hogy az onsgmls nem jelez semmifele hibat, ami azt
       jelenti, hogy a dokumentumunk valoban ervenyes.

    3. Nezzu:k meg mi to:rtenik akkor, ha kihagyjuk a ko:telezo"
       elemeket. To:ro:lju:k peldaul a <title> es </title> cimkeket,
       majd probaljuk meg ujra az ervenyesitest.

 % onsgmls -s proba.sgml
 onsgmls:proba.sgml:5:4:E: character data is not allowed here
 onsgmls:proba.sgml:6:8:E: end tag for "HEAD" which is not finished

       Az onsgmls altal generalt hibau:zenetek ketto"spontokkal
       tagolt csoportokba vagy oszlopokba sorolhatoak.

       Oszlop                        Jelentes                         
       1      A hibat jelzo" program neve. Ez minden esetben az       
              onsgmls.                                                
       2      A hibat tartalmazo allomany neve.                       
       3      A hibat tartalmazo sor szama.                           
       4      A hibat tartalmazo oszlop szama.                        
              A generalt u:zenet jelleget megado egybetu"s kod. Az I  
              informaciot, a W figyelmeztetest, az E hibat [a],       
       5      vegu:l pedig az X a kereszthivatkozast jelez. Ebbo"l    
              megallapithato, hogy az imenti u:zenetek hibakra        
              vonatkoznak.                                            
       6      Az u:zenet szo:vege.                                    
       Megjegyzesek:
       a. Ez nem minden esetben az o:to:dik oszlopban szerepel. Az
       onsgmls -sv peldaul az onsgmls:I: "OpenSP" version "1.5.2"
       u:zenetet adja vissza (a tenyleges verziojatol fu:ggo"en). Ez
       peldaul egy informacios u:zenet.

       Egyedu:l a <title> cimke elhagyasaval ket ku:lo:nbo:zo" hibat
       kaptunk.

       Ezek ko:zu:l az elso" jelzi, hogy az SGML elemzo" olyan helyen
       talalkozott tartalommal (amely ebben esetben konkretan
       karaktereket jelent es nem az elemet bevezeto" kezdo"cimket),
       ahol valami masra szamitott. Az elemzo" itt ugyanis
       valamelyik, a <head> elemen belu:l szabalyosan elhelyezheto"
       elem kezdo"cimkejet varja (amilyen peldaul a <title>).

       A masodik hibat pedig azert kaptuk, mert a <head> elemeknek
       tartalmazniuk kell <title> elemet. Az onsgmls ezt azonban nem
       ebben a formaban ko:zli: mivel az elemet meg a befejezo"dese
       (tehat a <title> megemlitese) elo"tt lezartuk, szerinte
       egyszeru"en csak nem ert veget rendesen.

    4. Tegyu:k vissza a <title> elemet.

     --------------------------------------------------------------

3.3. A DOCTYPE deklaraciok

   A dokumentumok elejen mindig meg kell adni annak a
   dokumentipus-deklaracionak a nevet, amely alapjan keszitju:k.
   Ennek ko:szo:nheto"en az SGML elemzo"k elo" tudjak keresni a
   dokumentum ervenyesitesehez kello" DTD-t.

   Ezt az informaciot altalaban egyetlen sorban, a DOCTYPE
   deklaracioban adjuk meg.

   A HTML DTD 4.0 valtozatanak megfelelo" dokumentumokat tehat
   peldaul igy vezetju:k be:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN">

   Ebben a sorban to:bb ku:lo:nbo:zo" tipusu alkotoreszt fedezhetu:nk
   fel.

   <!

           Ez egy jelzes, amellyel jelezzu:k egy SGML-beli deklaracio
           kezdetet. Ez a sor a dokumentum tipusat hatarozza meg.

   DOCTYPE

           A dokumentumtipus SGML-beli deklaraciojat vezeti be.

   html

           A dokumentumban elso"kent megjeleno" elemet nevezi meg.

   PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN"

           Megadja a dokumentum DTD-jehez tartozo formalis publikus
           azonositot (Formal Public Identifier, FPI). Az SGML
           elemzo" ennek alapjan talalja meg a dokumentum
           feldolgozasa soran szu:kseges DTD-t.

           A PUBLIC nem resze az azonositonak, azonban segit az SGML
           elemzo"nek megtalalni a benne megfogalmazott DTD-t.
           Keso"bb tovabbi modszereket is lathatunk majd erre.

   >

           A deklaracio lezarasa.

     --------------------------------------------------------------

  3.3.1. Formalis publikus azonositok

     Megjegyzes: Ebben a szakaszban csupan kiegeszito" ismeretek
     szerepelnek. Ezek viszont hasznos hatteret adhatnak peldaul
     olyan esetekben, amikor ki akarjuk deriteni, hogy az SGML
     feldolgozo miert nem eri el a megadott DTD allomanyokat.

   A formalis publikus azonositok (FPI) egy specialis felirassal
   rendelkeznek, amely a ko:vetkezo":

 "Tulajdonos//Kulcsszo Leiras//Nyelv"

   Tulajdonos

           Ez hatarozza meg kihez tartozik az FPI.

           Ha az erteke az "ISO" reszlettel kezdo"dik, akkor az FPI
           az ISO tulajdona. Peldaul a "ISO 8879:1986//ENTITIES Greek
           Symbols//EN" eseten a go:ro:g szimbolumokat tartalmazo
           egyedkeszlet tulajdonosa. Az ISO 8879:1986 az SGML
           szabvany ISO szama.

           Minden mas esetben az erteke a ko:vetkezo" alaku lesz:
           -//Tulajdonos vagy +//Tulajdonos (vegyu:k eszre, hogy a
           ket valtozat csak a sor elejen levo" + es - jelekben ter
           el).

           Ha az ertek a - jellel kezdo"dik, akkor a tulajdonos
           adatai nem regisztraltak, a + eseteben pedig
           regisztraltak.

           Az ISO 9070:1991 szabvany definialja a regisztralt nevek
           elo"allitasat, amelynek ertelmeben egy ISO publikacio, egy
           ISBN kod vagy az adott szervezet ISO 6523 szabvanynak
           megfelelo" kodjanak szamabol kell szarmaztatni, illetve a
           nevek kiosztasat egy erre felhatalmazott szerv vegzi. Ezt
           a feladatot az Amerikai Nemzeti Szabvanyu:gyi Intezetre
           (ANSI) bizta az ISO tanacsa.

           Mivel a FreeBSD Projekt nem regisztralta magat, a hozza
           tartozo ertek tehat a -//FreeBSD lesz. Lathato egyebkent,
           hogy a W3C sem regisztralta meg magat.

   Kulcsszo

           Az allomanyban talalhato informacio tipusanak megadasara
           ku:lo:nbo:zo" kulcsszavak hasznalhatoak. Ezek altalaban a
           DTD, ELEMENT, ENTITIES es TEXT. A DTD csak DTD
           allomanyokhoz hasznalatos, az ELEMENT pedig olyan DTD
           reszletekhez, amelyekeben csak egyedek vagy elemek
           leirasai talalhatoak. A TEXT SGML tartalmat jelent
           (szo:vegeket es jelo:lo"ket).

   Leiras

           Minden egyeb adat, amit az allomany tartalmarol meg meg
           akarunk adni. Tartalmazhat verzioszamokat, vagy barmilyen
           szamunkra ertelmes es az SGML rendszer szamara egyedien
           azonosithato ro:vid szo:veget.

   Nyelv

           Ketkarakteres, ISO szabvany szerint megadott kod, amellyel
           az allomany nativ nyelvet adjuk meg. Az angol eseteben ez
           az EN.

     --------------------------------------------------------------

    3.3.1.1. Katalogusok

   Az SGML feldolgozonak a dokumentum feldolgozasa soran valamilyen
   modon az igy megadott formalis publikus azonositobol vissza kell
   tudnia fejtenie a DTD-t tartalmazo allomany nevet.

   Mindehhez egy katalogusra lesz szu:ksegu:nk. Ezek (amelyeket
   altalaban catalog neven talalhatunk meg) tartalmazzak az
   azonositok es a hozzajuk tartozo allomanynevek o:sszerendeleseit.
   Peldaul, ha egy katalogusban a ko:vetkezo" sor talalhato:

 PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN"             "4.0/strict.dtd"

   Az SGML feldolgozo a catalog allomanyt tartalmazo ko:nyvtar 4.0
   alko:nyvtaraban levo" strict.dtd allomanyban fogja keresni az
   adott DTD-t.

   Nezzu:nk szet kicsit a /usr/local/share/sgml/html/catalog
   allomanyban. Ez tartalmazza a textproc/docproj portbol telepitett
   HTML DTD-kre vonatkozo allomanyinformaciokat.

     --------------------------------------------------------------

    3.3.1.2. Az SGML_CATALOG_FILES ko:rnyezeti valtozo

   Az SGML feldolgozonak valahogy tudnia kell hol keresse a
   katalogusokat. Szamos implementaciojuk parancssori parametereken
   keresztu:l teszi leheto"ve a feldolgozas soran hasznalni kivant
   katalogus vagy katalogusok felsorolasat.

   Emellett az SGML_CATALOG_FILES ko:rnyezeti valtozo segitsegevel is
   megadhatoak ezek az allomanyok. A valtozo ertekenek a (teljes
   eleresi utvonallal kifejtett) katalogusok vesszo"vel tagolt
   felsorolasat kell beallitani.

   Az esetek do:nto" to:bbsegeben a ko:vetkezo" allomanyokat kell
   ilyen modon felvennu:nk:

     * /usr/local/share/sgml/docbook/4.1/catalog

     * /usr/local/share/sgml/html/catalog

     * /usr/local/share/sgml/iso8879/catalog

     * /usr/local/share/sgml/jade/catalog

   Ezt egyebkent korabban mar elvegeztu:k.

     --------------------------------------------------------------

  3.3.2. Azonositok helyett

   A formalis publikus azonositok hasznalata helyett akar
   ko:zvetlenu:l meg is adhatjuk a dokumentum ervenyesseget definialo
   DTD-t tartalmazo konkret allomany nevet.

   Ennek felirasa nemileg elter:

 <!DOCTYPE html SYSTEM "/az/eleresi/ut/allomany.dtd">

   A SYSTEM kulcsszoval jelezzu:k, hogy az SGML feldolgozo a DTD
   leirasat rendszerszinten keresse. Ez altalaban (de nem mindig) azt
   jelenti, hogy a DTD elerheto"seget allomanynev formajaban adjuk
   meg.

   Az FPI hasznalata leginkabb a hordozhatosag tamogatasa miatt
   ajanlott. Ilyenkor nem kell ugyanis a dokumentumokhoz mellekelni a
   DTD egy peldanyat, illetve ha a SYSTEM kulcsszoval adnank meg,
   akkor mindig az adott helyre kellene tenni a DTD allomanyokat.

     --------------------------------------------------------------

3.4. Visszavaltas az SGML hasznalatara

   Az alapismeretek targyalasa soran mar korabban szoba keru:lt, hogy
   az SGML csak a dokumentumtipus-deklaracio leirasahoz hasznalatos.
   Ez azonban nem to:keletesen igaz, mivel leteznek olyan SGML-beli
   szerkezetek, amelyeket magukban a dokumentumokban is fel tudunk
   hasznalni. Peldaul a dokumentumokba beszurhatoak az elemzo"
   reszero"l figyelmen kivu:l hagyando megjegyzesek. Ezeket az SGML
   szabalyai szerint adjuk meg. A to:bbi szerkezet hasznalatara
   kicsivel keso"bb mutatunk meg peldakat.

   Nyilvanvaloan valamilyen modon jeleznu:nk kell az SGML
   feldolgozonak, hogy a soron ko:vetkezo" elem tartalmat hagyja
   figyelmen kivu:l, de az elemzo" ezt alapveto"en az SGML alapjan
   eszleli.

   Az ilyen reszeket <! ... > formaban jelo:lju:k. Az elhatarolok
   ko:zo:tt szabalyos SGML szerkezetek szerepelhetnek, pontosan
   olyanok, amelyeket az DTD-k keszitesenel is alkalmaznak.

   Az elo"bb bemutatott DOCTYPE deklaracio erre eppen remek peldakent
   szolgalhat.

     --------------------------------------------------------------

3.5. Megjegyzesek

   A megjegyzesek tehat SGML-beli konstrukciok, es altalaban csak a
   DTD-ben ervenyes a hasznalatuk. A 3.4 Szakaszban viszont
   lathattuk, hogy az SGML szerkezetei akar a dokumentumokban is
   hasznalhatoak.

   Az SGML megjegyzeseket "--" szimbolumok hasznalataval
   hatarolhatjuk el. A szimbolum elso" elo"fordulasaval kezdju:k a
   megjegyzest es a masodikkal zarjuk le.

   Pelda 3-8. Altalanos SGML megjegyzes

 <!-- proba megjegyzes -->

 <!-- Most a megjegyzes belsejeben vagyunk -->

 <!-- Ez pedig egy masik megjegyzes    -->

 <!-- Igy lehet peldaul
      to:bbsoros megjegyzeseket irni -->

 <!-- Ez egy masik modja a   --
   -- to:bbsoros megjegyzesek irasanak -->

   Ha dolgoztunk mar korabban HTML koddal, akkor elo"fordulhat, hogy
   mas meghatarozast lattunk a megjegyzesekre. Ezert tevesen azt
   gondolhattuk, hogy a megjegyzeseket a <!-- karaktersorozat vezeti
   be, es csak a --> zarhatja le.

   Valojaban viszont nem igy van. Sok bo:ngeszo" hibas HTML elemzo"t
   tartalmaz, ezert ezt ervenyesnek fogadjak el. A Dokumentacios
   Projektben hasznalt SGML elemzo"k azonban ennel sokkal szigorubbak
   es az ilyen hibas dokumentumokat visszadobjak.

   Pelda 3-9. Hibas SGML megjegyzesek

 <!-- Most egy megjegyzes belsejeben vagyunk --

      KIVU:L VAGYUNK A MEGJEGYZESEN!

   -- ismet megjegyzesben vagyunk -->

   Az SGML elemzo" ezt valahogy igy fogja ertelmezni:

 <!KIVU:L VAGYUNK A MEGJEGYZESEN>

   Ez nem szabalyos SGML es raadasul felrevezeto" hibau:zenetet
   eredmenyez.

 <!------------------ Ez nem szep dolog! ----------------->

   A pelda szo:vege szerint sem javasolt ilyen megjegyzeseket irni.

 <!--===================================================-->

   Ez mar (valamivel) ertelmesebb megoldas, de meg felall a veszelye,
   hogy megteveszti az SGML-ben jaratlan olvasokat.

     --------------------------------------------------------------

  3.5.1. Egy kis gyakorlas...

    1. Tegyu:nk nehany megjegyzest a korabban keszitett proba.sgml
       allomanyunkba, majd az onsgmls segitsegevel elleno"rizzu:k,
       hogy ko:zben ervenyes marad.

    2. Tegyu:nk nehany ervenytelen megjegyzest a proba.sgml
       allomanyba, majd nezzu:k meg, hogy az onsgmls milyen
       hibau:zeneteket ad rajuk.

     --------------------------------------------------------------

3.6. Egyedek

   Az egyedek felhasznalasaval neveket tudunk rendelni a tartalom
   egyes darabjaihoz. Az SGML elemzo" a dokumentum feldolgozasa
   ko:zben ezeket az egyedeket megtalalja es helyu:kre beszurja az
   altaluk hivatkozott tartalmat.

   Ezzel az SGML dokumentumokban ko:nnyeden ki tudunk alakitani
   ujrafelhasznalhato, gyorsan cserelheto" tartalmat, illetve
   kizarolag ezen a modon lehet jelo:lo"kkel ellatott SGML
   allomanyokat beletenni egy masik hasonlo SGML allomanyba.

   Az egyedek ketfajta tipusa letezik, amelyek mindegyike eltero"
   helyzetekben hasznalhato: ezek az altalanos egyedek es a
   parameteregyedek.

     --------------------------------------------------------------

  3.6.1. Altalanos egyedek

   Altalanos egyedeket nem lehet SGML ko:rnyezetben hasznalni (habar
   definialni igen), egyedu:l magaban a dokumentumban. Vessu:k o:ssze
   a parameteregyedekkel.

   Mindegyik altalanos egyed rendelkezik egy nevvel. Igy tudunk
   hivatkozni egy altalanos egyedre (ezaltal mindarra a szo:vegre,
   amelyet kepvisel a dokumentumunkban): &egyednev;. Vegyu:k peldaul,
   hogy van egy jelenlegi.valtozat nevu" egyedu:nk, amely a
   termeku:nk jelenlegi verzioszamat helyettesiti be a szo:vegbe. Ezt
   igy fogalmaznank meg:

 <para>A termeku:nk jelenlegi valtozata a(z)
   &jelenlegi.valtozat;.</para>

   Igy a verzioszam valtozasakor egyszeru"en csupan az altalanos
   egyed definiciojat kell megvaltoztatni, majd ujra feldolgozni a
   dokumentumot.

   Az altalanos egyedek segitsegevel olyan karakterek is megadhatova
   valnak, amelyeket egyebkent nem tudnank SGML dokumentumokban
   leirni. Peldaul a < es a & normalis esetben nem lehet resze SGML
   dokumentumoknak. Amikor ugyanis az SGML elemzo" egy < szimbolumot
   eszlel, feltetelezi, hogy ezzel egy (kezdo"- vagy zaro) cimke
   kezdo"dik, illetve amikor pedig egy & szimbolumot talal, akkor a
   ko:vetkezo" lepesben egy egyed nevet varja.

   Szerencsere ezek a szimbolumok a szo:vegben barmikor kivalthatoak
   az &lt; es &amp; altalanos egyedek hasznalataval.

   Altalanos egyedek csak SGML ko:rnyezetben definialhatoak. Ezeket
   altalaban ko:zvetlenu:l a DOCTYPE deklaracio utan soroljak fel.

   Pelda 3-10. Altalanos egyedek definicioja

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY jelenlegi.valtozat    "3.0-RELEASE">
 <!ENTITY legutolso.valtozat    "2.2.7-RELEASE">
 ]>

   Figyelju:k meg, hogy a DOCTYPE deklaraciot a sor vegen egy
   szo:gletes nyito zarojel elhelyezesevel kibo"vitettu:k: a
   kiegesziteskent felvett ket egyedet az utana ko:vetkezo" ket
   sorban definialtuk, majd bezartuk a szo:gletes zarojelet es
   DOCTYPE deklaraciot.

   A szo:gletes zarojelek szu:ksegesek ahhoz, hogy jelezzu:k a
   DOCTYPE deklaracioban megadott DTD tovabbi kiegesziteseit.

     --------------------------------------------------------------

  3.6.2. Parameteregyedek

   Az altalanos egyedekhez hasonloan a parameteregyedek is
   ujrafelhasznalhato szo:vegreszek elnevezeset engedik meg.
   Miko:zben azonban az altalanos egyedek csak a dokumentumokban
   alkalmazhatoak, addig a parameteregyedek csak SGML ko:rnyezetekben
   hasznalhatoak.

   A parameteregyedek az altalanos egyedekhez hasonlo modon
   definialhatoak, az &egyednev; feliras helyett azonban az
   %egyednev; alakban tudunk rajuk hivatkozni. Tovabba a
   definiciojukban az ENTITY kulcsszo es az egyed neve ko:ze be kell
   szurni a % (szazalekjel) szimbolumot.

   Pelda 3-11. Parameteregyedek megadasa

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY % param.valami "valami">
 <!ENTITY % param.szoveg "szo:veg">
 <!ENTITY % param.uj  "%param.valami mas %param.szoveg">

 <!-- A %param.uj erteke most mar "valami mas szo:veg" -->
 ]>

   Ez most meg nem tu"nik ku:lo:no:sebben hasznosnak. Keso"bb viszont
   majd az lesz.

     --------------------------------------------------------------

  3.6.3. Egy kis gyakorlas...

    1. Tegyu:k bele a proba.sgml allomanyunkba a ko:vetkezo"
       altalanos egyedet:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0 Transitional//EN" [
 <!ENTITY valtozat "1.1">
 ]>

 <html>
   <head>
     <title>Egy minta HTML allomany</title>
   </head>

   <!-- Az allomanyba rakhatunk azert meg megjegyzeseket -->

   <body>
     <p>Ebben a bekezdesben van egy kis szo:veg.</p>

     <p>Ez a bekezdes meg tartalmaz nemi szo:veget.</p>

     <p align="right">Ennek a bekezdesnek jobbra zartnak kellene lennie.</p>

     <p>A dokumentum jelenlegi valtozata: &valtozat;</p>
   </body>
 </html>

    2. Az onsgmls hasznalataval vizsgaltassuk meg a dokumentum
       ervenyesseget.

    3. To:ltsu:k be a proba.sgml allomanyt a bo:ngeszo"nkbe
       (elo"fordulhat, hogy masolatot kell kesziteni rola proba.html
       neven, mert a bo:ngeszo"nk csak igy ismerne fel HTML
       dokumentumkent).

       Hacsak a bo:ngeszo"nk nem annyira fejlett, a dokumentumban a
       &valtozat; egyedhivatkozas nem fog lecserelo"dni a
       verzioszamra. A bo:ngeszo"k to:bbsegeben nagyon primitiv
       elemzo"k talalhatoak, amelyek nem kepesek rendesen kezelni az
       SGML dokumentumokat[1].

    4. A megoldast a dokumentum normalizalasa jelenti, amelyet egy
       SGML normalizaloval tudunk elvegezni. A normalizalo beolvas
       egy ervenyes SGML allomanyt es eredmenykent egy szinten
       ervenyes, de valamilyen modon atalakitott SGML allomanyt
       keszit. Az SGML allomanyok atalakitasanak egyik ilyen modja a
       dokumentumban talalhato egyedhivatkozasok helyettesitese az
       altaluk kepviselt szo:veggel.

       Erre a celra az osgmlnorm hasznalhato.

 % osgmlnorm proba.sgml > proba.html

       Ennek hatasara proba.html neven letrejo:n a dokumentum
       normalizalt (vagyis a kifejtett egyedhivatkozasokkal
       letrehozott) valtozata, es most mar beto:ltheto" a
       bo:ngeszo"nkbe.

    5. Ha most megnezzu:k az osgmlnorm altal gyartott vegeredmenyt,
       akkor tapasztalhatjuk, hogy az elejen nem szerepel DOCTYPE
       deklaracio. Ezt a -d kapcsoloval tehetju:k hozza:

 % osgmlnorm -d proba.sgml > proba.html

     --------------------------------------------------------------

3.7. Allomanyok tartalmanak elerese egyedeken keresztu:l

   Az (altalanos es parameter-) egyedek ku:lo:no:sen hasznosak olyan
   esetekben, amikor allomanyok tartalmat akarjuk beilleszteni masik
   allomanyokba.

     --------------------------------------------------------------

  3.7.1. Allomanyok tartalmanak elerese altalanos egyedekkel

   Tegyu:k fel, hogy egy ko:nyvo:n dolgozunk az SGML
   felhasznalasaval, amelyet fejezetenkent allomanyokra bontottunk,
   fejezet1.sgml, fejezet2.sgml stb. neven, illetve a ko:nyv.sgml
   allomany tartalmazza ezeket a fejezeket.

   Az allomanyok tartalmat a SYSTEM kulcsszo hasznalataval tudjuk
   egyedek ertekekent megadni. Ennek hatasara az SGML elemzo" a
   megadott allomany tartalmat adja az egyed ertekenek.

   Pelda 3-12. Allomanyok tartalmanak elerese altalanos egyeddel

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY fejezet.1 SYSTEM "fejezet1.sgml">
 <!ENTITY fejezet.2 SYSTEM "fejezet2.sgml">
 <!ENTITY fejezet.3 SYSTEM "fejezet3.sgml">
 <!-- Es igy tovabb... -->
 ]>

 <html>
   <!-- Az egyedek segitsegevel vegu:l beto:ltju:k a fejezeteket -->

   &fejezet.1;
   &fejezet.2;
   &fejezet.3;
 </html>

     Figyelem: Amikor altalanos egyedeken keresztu:l illesztu:nk be
     allomanyokat egy masik allomanyba, a beillesztett allomanyok
     (amilyen peldaul a fejezet1.sgml, fejezet2.sgml es a to:bbi) nem
     kezdo"dhetnek DOCTYPE deklaracioval. Ez szintaktikai hibat
     eredmenyez!

     --------------------------------------------------------------

  3.7.2. Allomanyok tartalmanak elerese parameteregyedekkel

   Emlekezzu:nk vissza, hogy a parameteregyedek csak SGML
   ko:rnyezetben alkalmazhatoak. Miert akarnank allomanyokat
   beilleszteni egy SGML ko:rnyezetbe?

   Igy tudunk gondoskodni az altalanos egyedek
   ujrafelhasznalhatosagarol.

   Tegyu:k fel, hogy a dokumentumunkban rengeteg fejezet talalhato es
   ezeket ket ku:lo:nbo:zo" ko:nyvben is felhasznaltuk, azonban
   eltero" stilusban.

   A ko:nyvek elejen fel lehetne sorolni az egyedeket, de ezzel
   viszont gyorsan kezelhetetlenne valnanak.

   Ehelyett csak tegyu:nk az altalanos egyedekre vonatkozo
   definiciokat egyetlen allomanyba es a dokumentumunkban erre epitve
   parameteregyedek beiktatasaval vegezzu:k az adott allomanyok
   beilleszteset.

   Pelda 3-13. Allomanyok beillesztese parameteregyedekkel

   Elo"szo:r vegyu:k az egyedek definicioit egy ku:lo:n fejezetek.ent
   allomanyba. Ebben a ko:vetkezo"ek talalhatoak:

 <!ENTITY fejezet.1 SYSTEM "fejezet1.sgml">
 <!ENTITY fejezet.2 SYSTEM "fejezet2.sgml">
 <!ENTITY fejezet.3 SYSTEM "fejezet3.sgml">

   Most pedig hozunk letre egy parameteregyedet az allomany
   tartalmanak hivatkozasara. Ezutan az imenti parameteregyeddel
   illesszu:k be az allomanyt a dokumentumba, igy az o:sszes
   altalanos egyed elerheto"ve valik. Innento"l mar a megszokott
   modon hasznalhatjuk az altalanos egyedeket:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!-- A fejezetekhez tartozo egyedek beto:ltesehez definialunk egy parameteregyedet -->
 <!ENTITY % fejezetek SYSTEM "fejezetek.ent">

 <!-- Most pedig a parameteregyeddel to:ltsu:k be az allomanyt -->
 %fejezetek;
 ]>

 <html>
   &fejezet.1;
   &fejezet.2;
   &fejezet.3;
 </html>

     --------------------------------------------------------------

  3.7.3. Egy kis gyakorlas...

    3.7.3.1. Allomanyok beillesztese altalanos egyedek segitsegevel

    1. Hozzunk letre harom allomanyt: bekezd1.sgml, bekezd2.sgml es
       bekezd3.sgml.

       To:ltsu:k fel ezeket valami hasonlo szo:veggel:

 <p>Ez az elso" bekezdes.</p>

    2. Szerkesszu:k at a proba.sgml allomanyunk tartalmat az alabbi
       modon:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY valtozat "1.1">
 <!ENTITY bekezd1 SYSTEM "bekezd1.sgml">
 <!ENTITY bekezd2 SYSTEM "bekezd2.sgml">
 <!ENTITY bekezd3 SYSTEM "bekezd3.sgml">
 ]>

 <html>
   <head>
     <title>Proba HTML allomany</title>
   </head>

   <body>
     <p>A dokumentum jelenlegi valtozata: &valtozat;</p>

     &bekezd1;
     &bekezd2;
     &bekezd3;
   </body>
 </html>

    3. A proba.sgml normalizalasaval hozzuk letre a proba.html
       allomanyt.

 % osgmlnorm -d proba.sgml > proba.html

    4. Nyissuk meg a bo:ngeszo"nkkel a proba.html allomanyt es
       elleno"rizzu:k, hogy a bekezdn.sgml allomanyok tartalma
       bekeru:lt a proba.html allomanyba.

     --------------------------------------------------------------

    3.7.3.2. Allomanyok beillesztese parameteregyedek segitsegevel

     Megjegyzes: Ehhez elo"szo:r vegezzu:k el az elo"bbi lepeseket.

    1. Szerkesszu:k at a proba.sgml allomanyt a ko:vetkezo"eknek
       megfelelo"en:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY % egyedek SYSTEM "egyedek.sgml"> %egyedek;
 ]>

 <html>
   <head>
     <title>Proba HTML allomany</title>
   </head>

   <body>
     <p>A dokumentum jelenlegi valtozata: &valtozat;</p>

     &bekezd1;
     &bekezd2;
     &bekezd3;
   </body>
 </html>

    2. Hozzunk letre egy uj allomanyt egyedek.sgml neven a
       ko:vetkezo" tartalommal:

 <!ENTITY valtozat "1.1">
 <!ENTITY bekezd1 SYSTEM "bekezd1.sgml">
 <!ENTITY bekezd2 SYSTEM "bekezd2.sgml">
 <!ENTITY bekezd3 SYSTEM "bekezd3.sgml">

    3. A proba.sgml normalizalasaval allitsuk elo" a proba.html
       allomanyt:

 % osgmlnorm -d proba.sgml > proba.html

    4. Nyissuk meg a bo:ngeszo"nkben a proba.html allomanyt es
       elleno"rizzu:k, hogy a bekezdn.sgml allomanyok szerepelnek a
       proba.html allomanyban.

     --------------------------------------------------------------

3.8. Jelo:lt szakaszok

   Az SGML tartalmaz olyan megoldast, amellyel a dokumentum bizonyos
   reszeit specialis feldolgozasra jelo:lhetju:k meg. Ezeket nevezik
   "jelo:lt szakaszoknak".

   Pelda 3-14. A jelo:lt szakaszok felepitese

 <![ KULCSSZO [
   A jelo:lt szakasz tartalma.
 ]]>

   A korabbiakban tapasztaltak szerint termeszetesen a jelo:lt
   szakaszokat az SGML reszekent a <! szimbolummal vezetju:k be.

   Ezt ko:veto"en az elso" szo:gletes zarojel hatarolja el a jelo:lt
   szakaszt.

   Az elemzo" a feldolgozas soran a KULCSSZO alapjan ertelmezi az
   adott jelo:lt szakaszt.

   A masodik szo:gletes zarojellel kezdo"dik a jelo:lt szakasz
   tenyleges tartalma.

   A jelo:lt szakasz az imenti ket szo:gletes zarojel lezarasaval er
   veget, majd a > szimbolummal visszavaltunk az SGML ko:rnyezetbo"l
   a dokumentum ko:rnyezetebe.

     --------------------------------------------------------------

  3.8.1. A jelo:lt szakaszok kulcsszavai

    3.8.1.1. CDATA, RCDATA

   A kulcsszavakkal a jelo:lt szakasz tartalmi modelljet tudjuk
   megvaltoztatni.

   Az SGML elemzo" a dokumentum feldolgozasa soran tarol egy un.
   "tartalmi modellt".

   Ro:viden ugy foglalhatnank o:ssze, hogy ez a tartalmi modell irja
   le az elemzo" reszero"l vart informaciokat es azok feldolgozasat.

   A ket ilyen leghasznosabb tartalmi modell a CDATA es az RCDATA.

   A CDATA jelentese "Character Data", vagyis "karakteres adat". Az
   elemzo" ebben a tartalmi modellben kizarolag csak karaktereket
   lat. Ebben a modellben a < es & szimbolumok elveszitik
   ku:lo:nleges jelentesu:ket.

   Az RCDATA jelentese "Entity references and character data", vagyis
   "egyedhivatkozasok es karakteres adatok". Ebben a tartalmi
   modellben az elemzo" karakterekre es egyedekre szamit. A <
   szimbolum ilyenkor elvesziti a ku:lo:nleges jelenteset, azonban az
   & tovabbra is altalanos egyedek kezdetet fogja jelo:lni.

   Ezek hasznalata ku:lo:no:sen hasznos abban az esetben, amikor
   rengeteg < es & karaktert tartalmazo nyers szo:veget akarunk
   beilleszteni valahova a dokumentumba. Termeszetesen ez megoldhato
   ugy is, ha minden < szimbolumot &lt; karaktersorozatta, illetve
   minden & szimbolumot &amp; karaktersorozatta alakitunk, de sokkal
   ko:nnyebb ezeket a szakaszokat CDATA tipusunak megjelo:lni. Az
   SGML elemzo"k ilyenkor tehat figyelmen kivu:l hagyjak a
   tartalomban talalt < es & szimbolumokat.

     Megjegyzes: A CDATA vagy RCDATA kulcsszavakat bemutato SGML
     peldakkal kapcsolatban megjegyezzu:k, hogy a CDATA szakaszok
     tartalma nem ervenyesito"dik. Az igy beillesztett SGML szo:veget
     valamilyen mas modon kell elleno"rizni. Peldaul irjuk meg a
     karakteres szakasz tartalmat egy masik dokumentumban,
     elleno"riztessu:k le, majd masoljuk be a CDATA reszbe.

   Pelda 3-15. CDATA tipusu jelo:lt szakaszok hasznalata

 <para>Ebben a peldaban lathatjuk hogyan tudunk sok <literal>&lt;</literal>
   es <literal>&amp;</literal> szimbolumot tartalmazo szo:veget elhelyezni
   a dokumentumunkban.  A minta most egy HTML kodreszlet lesz, az ezt o:vezo"
   szo:veg (<para>) es (<programlisting>) pedig DocBook.</para>

 <programlisting>
   <![ CDATA [ 
     <p>Ezzel a peldaval mutatjuk HTML elemek hasznalatat a
       dokumentumban.  Mivel eleg sok relaciojelet kell ilyenkor megadni,
       sokkal egyszeru"bb azt mondani, hogy legyen az egesz pelda egy
       CDATA szakaszban, mintsem vegig egyedekkel jelo:lju:k a balra es
       jobb nyito relaciojeleket.</p>

     <ul>
       <li>Ez egy listaelem</li>
       <li>Ez egy masik listaelem</li>
       <li>Ez mar egy harmadik listaelem</li>
     </ul>

     <p>Itt a vege a peldanak.</p>
   ]]>
 </programlisting>

   Ha megnezzu:k a dokumentum forrasat, lathatjuk a jelo:lesnel
   alkalmazott megoldasokat.

     --------------------------------------------------------------

    3.8.1.2. INCLUDE es IGNORE

   Az INCLUDE kulcsszo megadasakor a jelo:lt szakasz teljes tartalma
   feldolgozodik. Ezzel szemben viszont az IGNORE kulcsszo eseten a
   jelo:lt szakasz tartalmat figyelmen kivu:l fogja hagyni az elemzo"
   es ezaltal nem dolgozodik fel, tehat nem jelenik meg az
   eredmenyben.

   Pelda 3-16. Az INCLUDE es IGNORE hasznalata jelo:lt szakaszokban

 <![ INCLUDE [
   Ez a szo:veg feldolgozodik es beilleszto"dik.
 ]]>

 <![ IGNORE [
   Ez a szo:veg nem dolgozodik fel es nem is illeszto"dik be.
 ]]>

   Ezek o:nmagukban nem tulzottan hasznosak, elvegre, ha el akarunk
   tavolitani egy szo:vegreszt a dokumentumunkbol, akkor vagy
   egyszeru"en kivagjuk, vagy megjegyzesbe tesszu:k.

   Sokkal hasznosabba valhatnak viszont a szamunkra, ha
   eszrevesszu:k, hogy parameteregyedek segitsegevel mindez
   vezerelheto". Emlekezzu:nk vissza, hogy a parameteregyedek csak
   SGML ko:rnyezetben hasznalhatoak, es a jelo:lt szakaszokhoz
   tartozo kulcsszavak pontosan egy ilyen SGML ko:rnyezetben vannak.

   Peldaul tegyu:k fel, hogy egy dokumentacio nyomtatott es
   elektronikus valtozatan dolgozunk egyszerre. Az elektronikus
   valtozatban szeretnenk azonban nehany olyan elemet is betenni,
   amelyeket nem akarunk megjelentetni nyomtatasban.

   Hozzunk letre egy parameteregyedet es legyen az erteke INCLUDE.
   Keszitsu:k el a dokumentumot, es jelo:lt szakaszokkal hataroljuk
   el a csak az elektronikus valtozat megjeleno" reszeket. Ezekben a
   jelo:lt szakaszokban a kulcsszavak helyere irjuk be az elo"bbi
   parameteregyedet.

   Amikor a dokumentumot nyomtatasra akarjuk elo"kesziteni, akkor
   legyen a parameteregyed erteke IGNORE, majd dolgozzuk fel ujra az
   egesz dokumentumot.

   Pelda 3-17. Jelo:lt szakaszok vezerlese parameteregyeddel

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY % elektronikus.valtozat "INCLUDE">          
 ]]>

 ...

 <![ %elektronikus.valtozat [
   Ez a resz csak a dokumentum elektronikus valtozataban fog megjelenni.
 ]]>

   A nyomtatott valtozat elo"keszitesekor igy allitsuk at az egyed
   erteket:

 <!ENTITY % elektronikus.valtozat "IGNORE">

   A dokumentum ujboli feldolgozasa soran a jelo:lt szakaszok a
   %elektronikus.valtozat erteket fogjak kulcsszokent megkapni, es
   igy kimaradnak.

     --------------------------------------------------------------

  3.8.2. Egy kis gyakorlas...

    1. A ko:vetkezo" szo:veggel hozzunk letre egy allomanyt
       szakasz.sgml neven:

 <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0//EN" [
 <!ENTITY % szoveges.kimenet "INCLUDE">
 ]>

 <html>
   <head>
     <title>Pelda a jelo:lt szakaszok hasznalatara</title>
   </head>

   <body>
     <p>Ez a bekezdes <![ CDATA [sok-sok <
       karaktert (< < < < <) tartalmaz, igy erdemesebb
       CDATA szakaszba tenni]]>.</p>

     <![ IGNORE [
     <p>Ez a bekezdes egyertelmu"en nem fog latszodni az eredmenyben.</p>
     ]]>

     <![ %szoveges.kimenet [
     <p>Ez a bekezdes nem fog feltetlenu:l megjelenni az eredmenyben.</p>

     <p>A konkret megjeleneset a %szoveges.kimenet
       parameteregyed erteke befolyasolja.</p>
     ]]>
   </body>
 </html>

    2. A osgmlnorm hasznalataval normalizaljuk ezt az allomanyt, majd
       elemezzu:k az eredmenyt. Nezzu:k meg melyik bekezdesek tu"ntek
       el, melyek jelentek meg es mi to:rtent a CDATA szakaszok
       tartalmaval.

    3. A szoveges.kimenet erteke legyen INCLUDE az IGNORE helyett.
       Futassuk le ujra igy a normalizalast es vizsgaljuk meg mi
       valtozott az eredmenyben.

     --------------------------------------------------------------

3.9. Befejezes

   Ezzel befejeztu:k az SGML alapismeretek bemutatasat. A helyigeny,
   illetve a bonyolultsag visszaszoritasa erdekeben bizonyos temakkal
   teljes melysegeben (vagy egyaltalan) nem foglalkoztunk, azonban az
   imenti szakaszokban elkeru:lt SGML ismeretek elegendo"ek lesznek
   az FDP altal keszitett dokumentacio megertesehez.

     --------------------------------------------------------------

                     Fejezet 4. Az SGML alkalmazasa

   Ebben a fejezetben a FreeBSD Dokumentacios Projekt keretein belu:l
   ket leggyakrabban elo"fordulo jelo:lo"nyelvet ismerhetju:k meg. Az
   egyes szakaszokban ezen nyelvek bemutatasara, illetve jelenleg
   alkalmazott vagy alkalmazando jelo:lesi sajatossagaira teru:nk ki.

   Az itt targyalt jelo:lo"nyelvek nagy szamu elemet tartalmaznak, es
   ezert gyakorta zavarba ejto" lehet az adott helyzetnek leginkabb
   megfelelo" elemek kivalasztasa a rengeteg kinalkozo alternativa
   ko:zu:l. Ebben a szakaszban ezert igyekezu:k erinteni az o:sszes
   fontosabb elemet, valamint peldakat mutatni a megfelelo"
   hasznalatukra.

   Ez az o:sszefoglalas termeszetesen nem tartalmazza mindegyik
   elemet, mivel ezzel lenyegeben a nyelv sajat dokumentaciojat
   irnank le ismetelten. Ebben a szakaszban elso"sorban inkabb azon
   elemek ismerteteset tu"ztu:k ki celul, amelyek a munkank soran
   valoszinu"leg a leghasznosabbaknak fognak bizonyulni. A tovabbi
   ku:lo:nbo:zo" jelo:lesi megoldasokra vonatkozoan batran kerhetu:nk
   tanacsot a FreeBSD Dokumentacios Projekt levelezesi lista
   tagjaitol!

     Belso" elemek kontra blokkok: A leiras tovabbi reszeiben
     belso"nek nevezzu:k azokat az elemeket, amelyek szerepelhetnek
     blokkelemekben es nem okoznak sorto:rest. Ezzel szemben viszont
     a blokk formatumu elemek feldolgozasa sorto:rest (vagy egyeb
     feldolgozasi lepeseket) eredmenyez.

     --------------------------------------------------------------

4.1. HTML

   A HTML, mas neven HyperText Markup Language, a Vilaghalo
   jelo:lo"nyelve. Ezzel kapcsolatban reszlesebb leirasokat a
   http://www.w3.org/ cimen talalhatunk.

   A HTML hasznalata a FreeBSD honlapjan talalhato oldalak
   keszitesenel jelenik meg. Mas dokumentaciokhoz azonban
   (altalanossagban) nem szoktak alkalmazni, mivel a DocBook ennel
   sokkal bo"segesebb eszko:zo:ket kinal fel. Ennek
   ko:vetkezmenyekeppen tehat to:bbnyire csak a honlap fejlesztese
   soran fogunk HTML oldalakkal talalkozni.

   A HTML letrejo:tte ota to:bb verziovaltason is keresztu:lment mar,
   az 1, 2, 3.0, 3.2 verziokat ko:veto"en egeszen a legfrissebb 4.0
   valtozataig (amely egyarant elerheto" szigoru (strict) es enyhebb
   (loose) formaiban is).

   A HTML DTD-k a Portgyu"jtemenybo"l a textproc/html porton
   keresztu:l erheto"ek el. A textproc/docproj port ezt automatikusan
   telepiti.

     --------------------------------------------------------------

  4.1.1. Formalis publikus azonosito

   A HTML megfelelni kivant verziojatol (amelyet sokszor szintnek is
   szoktak nevezni) fu:ggo"en ku:lo:nbo:zo" formalis publikus
   azonosito (FPI) all rendelkezesu:nkre.

   A FreeBSD honlapjan talalhato HTML dokumentumok to:bbsege a HTML
   4.0 enyhebb valtozatanak felel meg:

 PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0 Transitional//EN"

     --------------------------------------------------------------

  4.1.2. A dokumentum reszei

   A HTML dokumentumok altalanos esetben ket reszre oszthatoak. Az
   elso", fejnek nevezett resz tartalmazza a dokumentumhoz tartozo
   metainformaciokat, peldaul a cimet, a szerzo" nevet, a
   szu:lo"dokumentumot es igy tovabb. A masodik, to:rzsnek hivott
   resz pedig a felhasznalo reszere megjelenitett tartalmat foglalja
   magaban.

   A dokumentum ezen reszeit rendre a <head> (mint angolul a "fej")
   es a <body> (mint angolul a "to:rzs") elemekkel jelo:lju:k. Ezeket
   az elemeket vegu:l a legfelso"bb szinten allo <html> elem
   tartalmazza.

   Pelda 4-1. Egy atlagos HTML dokumentum felepitese

 <html>
   <head>
   <title>A dokumentum cime</title>
   </head>

   <body>

     ...

   </body>
 </html>

     --------------------------------------------------------------

  4.1.3. Blokkok

    4.1.3.1. Fejlecek

   A HTML leheto"ve teszi fejlecek jelo:leset egeszen hat
   ku:lo:nbo:zo" szintig.

   A legnagyobb es legkiemelkedo"bb fejlec a <h1>, majd ezt ko:veti a
   <h2>, egeszen a <h6> cimkeig.

   Az elem tartalma a fejlec szo:vege lesz.

   Pelda 4-2. A <h1>, <h2>, stb. elmek

   A hasznalat modja:

 <h1>Elso" szakasz</h1>

 <!-- Ide keru:l a dokumentum bevezeto" resze -->

 <h2>Ez az elso" szakasz fejlece</h2>

 <!-- Az elso" szakasz tartalma ko:vetkezik -->

 <h3>Ez az elso" alszakasz fejlece</h3>

 <!-- Az elso" alszakasz tartalma itt foglal helyet -->

 <h2>Ez a masodik szakasz fejlece</h2>

 <!-- A masodik szakasz tartalma ezen a reszen lesz -->

   A HTML oldalaknak altalaban rendelkezniu:k kell elso" szintu"
   fejleccel (<h1>). Ez tetszo"leges szamu masodik szintu" fejlecet
   (<h2>) tartalmazhat, amelyek szinten tetszo"leges mennyisegu"
   harmadik szintu" fejlecet. U:gyelju:nk arra, hogy minden <hn> elem
   mindig a nala eggyel nagyobb szintu" elemet tartalmazza, a
   sorszamozasban tehat nem javasolt ko:zo:ket hagyni.

   Pelda 4-3. A <hn> elemek helytelen sorrendje

   A hasznalati modja:

 <h1>Elso" szakasz</h1>

 <!-- A dokumentum bevezeto"je -->

 <h3>Alszakasz</h3>

 <!-- Nem jo, mert kimaradt a <h2> szint! -->

     --------------------------------------------------------------

    4.1.3.2. Bekezdesek

   A HTML egyetlen bekezdesfajtat ismer, ez a <p>.

   Pelda 4-4. A <p> elem

   A hasznalat modja:

 <p>Ez egy bekezdes.  Szinte barmilyen mas elemet tartalmazhat.</p>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.3.3. Idezetblokkok

   Az idezetblokkok mas dokumentumok nagyobb reszeinek idezesere
   hasznalhatoak az aktualis bekezdesen tul.

   Pelda 4-5. A <blockquote> elem

   A hasznalat modja:

 <p>Reszlet a Szozatbol:</p>

 <blockquote>Hazadnak rendu:letlenu"l
   Legy hive, oh magyar,
   Bo:lcso"d az 's majdan sirod is,
   Melly apol 's eltakar.

   A' nagy vilagon e' kivu"l
   Nincsen szamodra hely,
   Aldjon vagy verjen sors' keze,
   Itt elned, halnod kell.

   Ez a' fo:ld, mellyen annyiszor
   Apaid' vere folyt;
   Ez, mellyhez minden szent nevet
   Egy ezredev csatolt.

   Itt ku:zdtenek honert a' ho"s
   Arpadnak hadai,
   Itt to:rtek o:ssze rabigat
   Hunyadnak karjai.

   Szabadsag! Itten hordozak
   Veres zaszloidat,
   'S elhulltanak legjobbjaink
   A' hosszu harcz alatt.</blockquote>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.3.4. Felsorolasok

   A dokumentumokban haromfele felsorolast hasznalhatunk:
   sorszamozott, sorszamozas nelku:l es definicios.

   Ro:viden ugy mutathatnank be ezeket a formatumokat, hogy a
   sorszamozott felsorolasban az elemek ele szamok keru:lnek, a
   sorszamozas nelku:li esetben pontok, a definicios felsorolasban
   pedig a bejegyzesek ket reszebo"l jo:nnek letre az elemek. Ezek
   ko:zu:l az elso" reszben a meghatarozando fogalom talalhato, mig a
   masodik reszben annak meghatarozasa.

   A sorszamozott felsorolasokat az <ol> elem jelzi, a sorszamozas
   nelku:li felsorolasokat az <ul> elem, vegu:l a definicios
   felsorolasokat a <dl> elem.

   A sorszamozott es sorszamozas nelku:li felsorolasok a felsorolas
   elemeit tartalmazzak, amelyeket a <li> elemekkel vezetu:nk be. A
   felsorolasok elemeinek szo:veges tartalma lehet, vagy ha ezeket
   becsomagoljuk egy vagy to:bb <p> elembe, tovabbi elemeket
   tartalmazhatnak.

   A definicios felsorolasok meghatarozando fogalmakat (<dt>) es
   meghatarozasokat (<dd>) tartalmazhatnak. A meghatarozando fogalmat
   tartalmazo reszben csak belso" elemek szerepelhetnek. A
   meghatarozasokban viszont tovabbi blokkok is megjelenhetnek.

   Pelda 4-6. Az <ul> es <ol> elemek

   A hasznalat modja:

 <p>Egy sorszamozas nelku:l felsorolas.  A felsorolas elemei elo"tt minden
   bizonnyal pontok fognak megjelenni.</p>

 <ul>
   <li>Elso" elem</li>

   <li>Masodik elem</li>

   <li>Harmadik elem</li>
 </ul>

 <p>Egy sorszamozott lista, ahol az elemek to:bb bekezdesbo"l allnak.
   Mindegyik elem (figyelem: nem mindegyik bekezdes) elo"tt egy sorszamnak kell
   szerepelnie.</p>

 <ol>
   <li>
     <p>Ez az elso" elem.  Ennek csak egy bekezdese van.</p>
   </li>

   <li>
     <p>Ez a masodik elem elso" bekezdese.</p>

     <p>Ez a masodik elem masodik bekezdese.</p>
   </li>

   <li>
     <p>Ez az elso" es egyetlen bekezdes a harmadik elemben.</p>
   </li>
 </ol>

   Pelda 4-7. Definicios felsorolasok a <dl> elemmel

   A hasznalat modja:

 <dl>
   <dt>Elso" fogalom</dt>

   <dd>
     <p>Az elso" fogalom meghatarozasanak elso" bekezdese.</p>

     <p>Az elso" fogalom meghatarozasanak masodik bekezdese.</p>
   </dd>

   <dt>Masodik fogalom</dt>

   <dd>
     <p>A masodik fogalom meghatarozasanak elso" bekezdese.</p>
   </dd>

   <dt>Harmadik fogalom</dt>

   <dd>
     <p>A harmadik fogalom meghatarozasanak elso" bekezdese.</p>
   </dd>
 </dl>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.3.5. Formazott szo:veg

   Megadhatjuk, hogy a szo:veg egyes reszei pontosan abban a formaban
   keru:ljenek a felhasznalo ele, ahogy az eredetileg szerepel.
   Ilyenkor altalaban a szo:veg ro:gzitett szelessegu" betu"tipussal
   jelenik meg, az egymas mellett levo" szoko:zo:k nem vonodnak
   o:ssze, a sorto:resek hatasa fontossa valik.

   Mindezt a <pre> elemen keresztu:l erhetju:k el.

   Pelda 4-8. A <pre> elem

   A <pre> elem peldaul remeku:l alkalmas e-mailek jelo:lesere:

 <pre>  From: Gabor PALI &lt;pgj@FreeBSD.org&gt;
   To: bsd@hu.FreeBSD.org
   Subject: Uj FreeBSD-cikk forditas: Naplozo UFS hasznalata asztali szamitogepeken

   Kedves listatagok!


     Nemreg elkeszitettem az ``Implementing UFS Journaling on a Desktop
   PC'' neven szerepelo [1] FreeBSD-cikk magyar forditasat [2].
   Szeretnek megkerni mindenkit, akit erdekel a honositott valtozat,
   hogy olvassa el, nezze at, betatesztelje es mondjon rola velemenyt.
   Egyelore meg csak a sajat Perforce repositorynkbol erheto el, de a
   megadott linken naponta egyszer automatikusan frissul a HTML valtozat
   a feltoltott valtoztatasok (peldaul hibajavitasok) fuggvenyeben.
   Elore is nagyon szepen koszonom mindenkinek a segitseget!

   :g

   [1] http://www.freebsd.org/doc/en/articles/gjournal-desktop/
   [2] http://people.freebsd.org/~pgj/gjournal-desktop_hu/</pre>

   Hasznos azonban tudnunk, hogy a < es & jelek a formazott
   szo:vegben tovabbra is specialis jelentessel birnak. A peldaban
   ezert is hasznaltunk &lt; egyedeket a < jelek helyett. Ugyanezert
   a &gt; a > helyen is lathato. Ezert mindig ko:ru:ltekinto"en
   banjunk a nyers szo:vegbo"l, peldaul e-mailbo"l vagy forraskodbol
   bemasolt reszletekkel, es ne felejtsu:k el atalakitani a bennu:k
   talalhato specialis karaktereket.

     --------------------------------------------------------------

    4.1.3.6. Tablazatok

     Megjegyzes: A legto:bb (Lynx-hez hasonlo) szo:veges modban futo
     bo:ngeszo" kifejezetten u:gyetlen modon jeleniti meg a
     tablazatokat. Ha az oldalon a tablazatos felepitest valasztjuk,
     akkor a problemak elkeru:lesehez erdemes egy alternativ
     jelo:lesi modszert alkalmazni.

   A tablazatos formaban megjeleniteni kivant informaciot jelo:lju:k
   a <table> elemmel. A tablazatok egy to:bb sorbol (<tr> mint "table
   row") allnak, amelyek egy vagy to:bb adatcellat (<td> mint "table
   data") tartalmaznak. Mindegyik cella tartalmazhat tovabbi
   blokkokat, peldaul bekezdeseket vagy listakat, de akar
   tablazatokat (ez a beagyazas tetszo"leges melysegig folytathato).
   Ha a cella tartalma csak egyetlen bekezdes, akkor nincs szu:kseg a
   <p> elem hasznalatara.

   Pelda 4-9. A <table> egyszeru" hasznalata

   A hasznalat modja:

 <p>Ez egy 2x2-es tablazat.</p>

 <table>
   <tr>
     <td>Bal felso" cella</td>

     <td>Jobb felso" cella</td>
   </tr>

   <tr>
     <td>Bal also cella</td>

     <td>Jobb also cella</td>
   </tr>
 </table>

   Egy cella to:bb sorra vagy oszlopra is atnyulhat. Ennek jelzesehez
   a kiterjesztendo" sorokhoz a rowspan es/vagy oszlopokhoz a colspan
   tulajdonsagot adjuk meg a megfelelo" ertekkel.

   Pelda 4-10. A rowspan tulajdonsag

   A hasznalat modja:

 <p>Egy magas keskeny cella a bal oldalon, mellette jobbra
   ket ro:vid cella.</p>

 <table>
   <tr>
     <td rowspan="2">Hosszu es keskeny</td>
   </tr>

   <tr>
     <td>Felso" cella</td>

     <td>Also cella</td>
   </tr>
 </table>

   Pelda 4-11. A colspan tulajdonsag

   A hasznalat modja:

 <p>Felu:l egy hosszu cella, alatt ket ro:videbb cella.</p>

 <table>
   <tr>
     <td colspan="2">Felso" cella</td>
   </tr>

   <tr>
     <td>Bal also cella</td>

     <td>Jobb also cella</td>
   </tr>
 </table>

   Pelda 4-12. A rowspan es colspan tulajdonsagok egyu:ttes
   hasznalata

   A hasznalat modja:

 <p>Egy 3x3-as racson a bal felso" blokk 2x2 egymasba olvasztott
   cellabol all.  A to:bbi cella normalis.</p>

 <table>
   <tr>
     <td colspan="2" rowspan="2">Bal felso" nagy cella</td>

     <td>Jobb felso" cella</td>
   </tr>

   <tr>
     <!-- Mivel a bal oldalon levo" nagy cella beleolvad az elso" sorba,
          az elso" <td> a jobb oldalan jelenik meg -->

     <td>Jobb ko:zepso" cella</td>
   </tr>

   <tr>
     <td>Bal also cella</td>

     <td>Bal ko:zepso" cella</td>

     <td>Jobb also cella</td>
   </tr>
 </table>

     --------------------------------------------------------------

  4.1.4. Belso" elemek

    4.1.4.1. Az informacio kiemelese

   A HTML eseten a kiemelesnek ket szintje letezik, az <em> es a
   <strong>. Ezek ko:zu:l az <em> jelenti a hagyomanyos kiemelest es
   a <strong> az ero"sebbet.

   Az <em> elem tartalma altalaban do"lt betu"vel jelenik meg,
   miko:zben a <strong> elem tartalma felko:veren. Ez a megallapitas
   azonban nem minden esetben igaz, ezert nem szabad semmi ilyesmit
   felteteleznu:nk a hasznalatukkor.

   Pelda 4-13. A <em> es <strong> elemek

   A hasznalat modja:

 <p><em>Ezt</em> a reszt kiemeltu:k, miko:zben <strong>ezt</strong> reszt
   ero"sebben kiemeltu:k.</p>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.4.2. Felko:ver es do"lt formazas

   Mivel a HTML tartalmaz konkretan a megjelenitesre vonatkozo
   jelo:lo"ket is, ezert ku:lo:n jelezni tudjuk a forrasban, hogy a
   szo:veg melyik reszet szeretnenk felko:veren vagy do"lten latni.
   Ezeket a funkciokat a <b>, illetve az <i> elemekkel erhetju:k el.

   Pelda 4-14. A <b> es <i> elemek

 <p><b>Ez</b> felko:ver, <i>ez</i> pedig do"lt.</p>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.4.3. Irogepszeru" formazas

   Az irogepszeru"en (ro:gzitett szelessegu" karakterekkel) irt
   szo:vegek formazasahoz a <tt> (mint "teletype") elemet
   hasznalhatjuk.

   Pelda 4-15. A <tt> elem

   A hasznalat modja:

 <p>Ezt a dokumentumot eredetileg Pali Gabor forditotta,
   es a ko:vetkezo" cimen erheto" el: <tt>pgj@FreeBSD.org</tt>.</p>

     --------------------------------------------------------------

    4.1.4.4. Meretezes

   Elo"fordulhat, hogy szeretnenk no:velni vagy cso:kkenteni a
   szo:veg megjelenitesehez hasznalt betu"tipus meretet. Erre
   alapveto"en harom leheto"seg kinalkozik.

    1. Agyazzuk az atmeterezendo" szo:veget <big> es <small>
       elemekbe. Ezeket a cimkeket tetszo"leges melysegig egymasba
       tudjuk agyazni, tehat irhato olyan, hogy <big><big>Ez mar
       sokkal nagyobb!</big></big>.

    2. Hasznaljuk a <font> elemet, es a size tulajdonsagat allitsuk a
       +1 vagy -1 ertekre. Ez hatasa szerint megegyezik a <big> es a
       <small> elemek hasznalataval, azonban ez a tipusu megoldas mar
       elavult.

    3. A <font> size tulajdonsaga 1 es 7 ko:zo:tt allithato. A betu"
       alapertelmezett merete 3. Ez a megko:zelites mar elavult.

   Pelda 4-16. A <big>, <small> es a <font> elemek

   A ko:vetkezo" kodreszleteknek ugyanaz a hatasa.

 <p>Ez a szo:veg <small>valamivel kisebb</small>.  Ez a
   a szo:veg viszont <big>valamivel nagyobb</big>.</p>

 <p>Ez a szo:veg <font size="-1">valamivel kisebb</font>.  Ez a
   szo:veg viszont <font size="+1">valamivel nagyobb</font>.</p>

 <p>Ez a szo:veg <font size="2">valamivel kisebb</font>.  Ez a
   szo:veg viszont <font size="4">valamivel nagyobb</font>.</p>

     --------------------------------------------------------------

  4.1.5. Hivatkozasok

     Megjegyzes: A hivatkozasok is belso" elemek.

     --------------------------------------------------------------

    4.1.5.1. Hivatkozas mas dokumentumokra a Vilaghalon

   A Vilaghalon elhelyezkedo" dokumentumokat ugy tudjuk hivatkozni,
   ha ismerju:k a helyu:ket.

   A hivatkozast az <a> elemmel adhatjuk meg, amelynek a href
   tulajdonsaga tartalmazza a hivatkozott dokumentum helyet. Az elem
   tartalma ekkor egy hivatkozassa valtozik, es a felhasznalo szamara
   is jol lathato modon jelenik meg (alahuzassal, mas szinnel, mas
   egermutatoval es igy tovabb).

   Pelda 4-17. Az <a href="..."> elem

   A hasznalat modja:

 <p>Erre vonatkozoan reszletesebb informaciokat a
   <a href="http://www.FreeBSD.org/">FreeBSD honlapjan</a> talalhatunk.</p>

   Ezeket a hivatkozasok a felhasznalot az adott dokumentum elejere
   iranyitjak.

     --------------------------------------------------------------

    4.1.5.2. A dokumentumok mas reszeinek hivatkozasa

   A dokumentumok egyeb reszeire (akar ugyanazon a dokumentumon
   belu:l) csak akkor tudunk hivatkozni, ha a szerzo" elo"zetesen
   hivatkozasi pontokat helyeztu:nk el bennu:k.

   Hivatkozasi pontokat szinten <a> elemekkel adhatunk meg, azonban a
   href tulajdonsag helyett a name hasznalataval.

   Pelda 4-18. Az <a name="..."> elem

   A hasznalat modja:

 <p><a name="bekezd1">Ez</a> a bekezdes a hivatkozasokban a <tt>bekezd1</tt>
   nevvel erheto" el.</p>

   A dokumentum igy megnevezett reszet egy egyszeru" hivatkozas
   keszitesevel tudjuk elerni, azonban a hivatkozasi pont neve ele
   tennu:nk kell egy # jelet.

   Pelda 4-19. Egy masik dokumentum nevesitett reszenek elerese

   Tetelezzu:k fel, hogy a bekezd1 peldank az ize.html allomanyban
   talalhato.

 <p>A temarol tovabbi informaciokat az <tt>ize.html</tt>
   <a href="ize.html#bekezd1">elso" bekezdeseben</a> talalhatunk.</p>

   Ha egy hivatkozasi pontra ugyanazon a dokumentumon belu:l
   szeretnenk hivatkozni, akkor nyugodtan elhagyhatjuk a dokumentum
   nevet, elegendo" egyszeru"en magat a hivatkozasi pontot megadnunk
   (termeszetesen a hozza tartozo # jellel egyu:tt).

   Pelda 4-20. Ugyanazon dokumentum nevesitett reszenek elerese

   Tetelezzu:k fel, hogy a bekezd1 pelda ugyanezen a dokumentumon
   belu:l helyezkedik el:

 <p>A temarol tovabbi informaciokat az
   <a href="#bekezd1">elso" bekezdesben</a> talalhatunk.</p>

     --------------------------------------------------------------

4.2. DocBook

   A DocBook jelo:lo"nyelvet eredetileg a HaL Computer Systems es az
   O'Reilly & Associates dolgozta ki a mu"szaki jellegu"
   dokumentaciok irasahoz[2], illetve 1998 ota a DocBook Mu"szaki
   Bizottsag tartja karban. Mint ilyen nyelv, eltero"en a LinuxDoc es
   a HTML megoldasaitol, a DocBook ero"sen olyan jelo:lesek iranyaba
   orientalodik, amelyek nem azt irjak le hogyan, hanem mit
   jelenitsu:nk meg.

     Formalis kontra informalis: Bizonyos elemeknek letezik un.
     formalis es informalis valtozata. A formalis valtozat altalaban
     egy cimbo"l es az adott elem informalis valtozatabol all. Az
     informalis valtozat nem tartalmaz cimet.

   A DocBook hasznalatahoz szu:kseges DTD a Portgyu"jtemenybo"l a
   textproc/docbook porton keresztu:l erheto" el. Ez a
   textproc/docproj port reszekent automatikusan telepito"dik.

     --------------------------------------------------------------

  4.2.1. A FreeBSD kiterjesztesei

   A FreeBSD Dokumentacios Projekt kiterjesztette a hivatalos DocBook
   DTD-t tovabbi elemekkel. Segitsegu:kkel bizonyos jelo:lesek sokkal
   pontosabba teheto"ek.

   A kizarolag a FreeBSD eseten alkalmazott elemeket egyertelmu"en
   jelezni fogjuk a felsorolasban.

   A dokumentum tovabbi reszeben a "DocBook" kifejezes a DocBook DTD
   FreeBSD kiterjeszteseivel egyu:tt ertendo".

     Megjegyzes: Szeretnenk megemliteni, hogy a hozzaadott
     kiegeszitesekben azonban semmi olyan nincs, ami kizarolag a
     FreeBSD-re vonatkozna, egyszeru"en csak a Projektben felmeru:lt
     igenyek menten szeretne alkalmazni nehany javitast. Ha mas
     UNIX(R) jellegu" rendszerek (NetBSD, OpenBSD, Linux, stb.)
     fejleszto"it esetleg erdekelne a DocBook tovabbi fejlesztese,
     kerju:k, vegyek fel velu:nk a kapcsolatot a Documentation
     Engineering Team <doceng@FreeBSD.org> cimen.

   A FreeBSD kapcsan alkalmazott kiterjesztesek (jelenleg) nem
   erheto"ek el a Portgyu"jtemenybo"l, hanem a FreeBSD repositoryban
   talaljuk meg a doc/share/sgml/freebsd.dtd helyen.

     --------------------------------------------------------------

  4.2.2. Formalis publikus azonosito

   A DocBook a testreszabott valtozatok formalis publikus
   azonositoira vonatkozo iranyelvei szerint a FreeBSD
   kiterjeszteseivel bo"vitett DocBook DTD formalis publikus
   azonositoja a ko:vetkezo" lesz:

 PUBLIC "-//FreeBSD//DTD DocBook V4.1-Based Extension//EN"

     --------------------------------------------------------------

  4.2.3. A dokumentum szerkezete

   A DocBook to:bbfele modon kinal leheto"segeket a dokumentumok
   szerkezetenek kialakitasara. A FreeBSD Dokumentacios Projektben a
   DocBook dokumentumok ket alapveto" fajtajat hasznaljuk, a ko:nyvet
   es a cikket.

   A ko:nyvek fejezetekbo"l (<chapter>) allnak, amelyek hasznalata
   ko:telezo". A ko:nyv es a fejezetek ko:ze meg tovabbi szervezesi
   retegkent beilleszheto"ek reszek (<part>) is. Peldaul a FreeBSD
   keziko:nyv szerkezetet is ennek megfelelo"en alakitottuk ki.

   A fejezetek tartalmazhatnak (vagy sem) egy vagy to:bb szakaszt,
   amelyeket <sect1> elemekkel jelezhetu:nk. Amennyiben egy szakasz
   ujabb szakaszt tartalmaz, akkor hasznaljuk a <sect2> elemet, es
   igy tovabb egeszen a <sect5> szintig.

   A fejezetek es a szakaszok tartalmazzak a dokumentum tartalmanak
   fennmarado reszet.

   Egy cikk egy ko:nyvnel egyszeru"bb felepitesu", es nem tartalmaz
   fejezeteket. Helyette a cikkek tartalmat egy vagy to:bb szakaszba
   szervezzu:k, a ko:nyvnel mar emlitett <sect1> (<sect2> es igy
   tovabb) elemek segitsegevel.

   A keszitendo" dokumentaciorol ertelemszeru"en jellegenek
   merlegelesevel tudjuk eldo:nteni, hogy ko:nyvkent esetleg
   cikk-kent erdemesebb jelo:lni. A cikk formatum valasztasa
   leginkabb olyan informaciok eseten celszeru", ahol nincs
   szu:ksegu:nk ku:lo:n fejezetekre. Ro:viden szolva tehat egy
   viszonylag ro:vid, legfeljebb 20-25 oldalas irast takar. A ko:nyv
   formatum ezzel szemben leginkabb olyan esetekben alkalmazhato,
   amikor az informacio fejezetekre bonthato, amelyhez fu:ggelekek es
   hasonlok is tarsulhatnak.

   A FreeBSD-hez keszitett cikkek mindegyiket cikk-kent jelo:ltu:k,
   miko:zben peldaul ez a dokumentum, a FreeBSD GYIK, es a FreeBSD
   keziko:nyv ko:nyvkent keru:lt jelo:lesre.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.3.1. Ko:nyv irasa

   A ko:nyvek tartalmat egy <book> elemben adjuk meg. Ez a jelo:lo"
   amellett, hogy magaban foglalja a ko:nyv teljes felepiteset,
   tovabb informaciokat tud tarolni magarol a ko:nyvro"l. Ez lehet
   akar hivatkozasi celokat szolgalo metainformacio, vagy eppen a
   cimlap elkeszitesehez szu:kseges egyeb leiras.

   A ko:nyvre vonatkozo tovabbi informaciokat egy <bookinfo> elemen
   belu:l adhatjuk meg.

   Pelda 4-21. Egy <book> es <bookinfo> elemek segitsegevel definialt
   ko:nyvsablon

 <book>
   <bookinfo>
     <title>Ide irjuk a cimet</title>

     <author>
       <surname>Vezeteknev</surname>
       <firstname>Keresztnev</firstname>
       <affiliation>
         <address><email>E-mail cim</email></address>
       </affiliation>
     </author>

     <copyright>
       <year>2008</year>
       <holder role="mailto:E-mail cim">Nev</holder>
     </copyright>

     <releaseinfo>$FreeBSD$</releaseinfo>

     <abstract>
       <para>Ide keru:ljo:n a ko:nyv tartalmanak ro:vid o:sszefoglalasa.</para>
     </abstract>
   </bookinfo>

   ...

 </book>

     --------------------------------------------------------------

    4.2.3.2. Cikk irasa

   A cikk tartalma az <article> elembe keru:l. A dokumentum
   szervezesen kivu:l ennek az elemnek feladata leheto"seget kinalni
   tovabbi informaciok elhelyezesere. Ez lehet hivatkozasi celokra
   alkalmas metainformacio, vagy peldaul a cimlap elo"allitasahoz
   szu:kseges egyeb adatok.

   A cikk-kel kapcsolatos tovabbi informaciok egy <articleinfo>
   elemben adhatoak meg.

   Pelda 4-22. Egy <article> es <articleinfo> elemek segitsegevel
   definialt cikksablon

 <article>
   <articleinfo>
     <title>Ide irjuk a cimet</title>

     <author>
       <surname>Vezeteknev</surname>
       <firstname>Keresztnev</firstname>
       <affiliation>
         <address><email>E-mail cim</email></address>
       </affiliation>
     </author>

     <copyright>
       <year>2008</year>
       <holder role="mailto:E-mail cim">Nev</holder>
     </copyright>

     <releaseinfo>$FreeBSD$</releaseinfo>

     <abstract>
       <para>Ide keru:ljo:n a cikk tartalmanak ro:vid o:sszefoglalasa.</para>
     </abstract>
   </articleinfo>

   ...

 </article>

     --------------------------------------------------------------

    4.2.3.3. Fejezetek keszitese

   A <chapter> elem hasznalataval tudunk fejezeteket jelo:lni. Minden
   fejezetnek ko:telezo"en rendelkeznie kell egy cimmel, vagyis egy
   <title> elemmel. A cikkek nem tartalmazhatnak fejezeteket,
   kizarolag ko:nyvek szamara tartjak fenn.

   Pelda 4-23. Egy egyszeru" fejezet

 <chapter>
   <title>Fejezetcim</title>

   ...
 </chapter>

   A fejezetek nem lehetnek u:resek, a <title> elem mellett meg
   tartalmazniuk kell valamilyen masik elemet is. Az u:res fejezetek
   keszitesehez hasznaljunk egy u:res bekezdest.

   Pelda 4-24. U:res fejezetek

 <chapter>
   <title>Ez egy u:res fejezet</title>

   <para></para>
 </chapter>

     --------------------------------------------------------------

    4.2.3.4. Szakaszok fejezetek alatt

   A ko:nyvekben a fejezetek tovabbi szakaszokra, alszakaszokra stb.
   bonthatoak (de nem ko:telezo"). A cikkekben azonban a szakaszok az
   alapveto" szervezo"elemek, ezert minden cikknek legalabb egy
   szakaszt tartalmaznia kell. A szakaszok letrehozasara a <sectn>
   elemet hasznalhatjuk, ahol az n szam adja meg a szakasz szintjet.

   Az elso" ilyen <sectn> elem a <sect1>, amelybo"l egy fejezetben
   egy vagy to:bb is szerepelhet. Ezek egy vagy to:bb <sect2> elemet
   tartalmazhatnak, es igy tovabb egeszen az <sect5> szintjeig.

   Pelda 4-25. Szakaszok fejezetekben

 <chapter>
   <title>Minta fejezet</title>

   <para>Egy kis fejezetbeli szo:veg.</para>

   <sect1>
     <title>Elso" szakasz (1.1)</title>

     &hellip;
   </sect1>

   <sect1>
     <title>Masodik szakasz (1.2)</title>

     <sect2>
       <title>Elso" alszakasz (1.2.1)</title>

       <sect3>
         <title>Elso" al-alszakasz (1.2.1.1)</title>

         &hellip;
       </sect3>
     </sect2>

     <sect2>
       <title>Masodik alszakasz (1.2.2)</title>

       &hellip;
     </sect2>
   </sect1>
 </chapter>

     Megjegyzes: Lathatjuk, hogy ebben a peldaban a szakaszok
     neveiben megjelenik a szakaszok szamozasa. Ezt azonban ne irjuk
     bele a dokumentumainkba! A szakaszok szamozasat a stiluslapok
     vegzik (erro"l meg keso"bb szo lesz), ezekkel egyaltalan nem
     kell foglalkoznunk.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.3.5. A dokumentum felosztasa <part> elemek hasznalataval

   A <book> es <chapter> elemek reszero"l felkinalt szervezesi
   szintek ko:ze a <part> elemek alkalmazasaval egy ujabbat tudunk
   illeszteni. Erre a cikkek eseteben nincs leheto"segu:nk.

 <part>
   <title>Bevezetes</title>

   <chapter>
     <title>Attekintes</title>

     ...
   </chapter>

   <chapter>
     <title>Mi a FreeBSD?</title>

     ...
   </chapter>

   <chapter>
     <title>To:rtenet</title>

     ...
   </chapter>
 </part>

     --------------------------------------------------------------

  4.2.4. Blokkok

    4.2.4.1. Bekezdesek

   A DocBookban a bekezdesek haromfele tipusat talalhatjuk meg:
   <formalpara>, <para> es <simpara>.

   Az imentiek ko:zu:l a legto:bb esetben az <para> elemre lesz
   szu:ksegu:nk. A <formalpara> tartalmaz meg egy <title> elemet,
   illetve a <simpara> nem engedelyezi bizonyos elemek hasznalatat a
   bekezdesben. Erdemes tehat inkabb ko:vetkezetesen a <para>
   hasznalatanal maradni.

   Pelda 4-26. A <para> elem

   A hasznalat modja:

 <para>Ez egy bekezdes.  Tetszo"leges egyeb elem megjelenhet benne.</para>

   Igy jelenik meg:

   Ez egy bekezdes. Tetszo"leges egyeb elem megjelenhet benne.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.2. Idezetblokkok

   Az idezetblokkok egy masik dokumentumbol szarmazo, kiterjedtebb
   hosszusagu idezetet jelo:lnek, amelyeknek az aktualis bekezdesto"l
   fu:ggetlenu:l kell megjelenniu:k. Erre valoszinu"leg csak nagyon
   ritkan lesz tenylegesen szu:ksegu:nk.

   Az idezetblokkok opcionalisan cimeket es szerzo"t is
   tartalmazhatnak (de akar szerepelhetnek cim vagy szerzo" nelku:l).

   Pelda 4-27. A <blockquote> elem

   A hasznalat modja:

 <para>Reszlet Szerb Antal <quote>A Pendragon legenda</quote> cimu"
   mu"vebo"l:</para>

 <blockquote>
   <title>A Pendragon legenda</title>

   <attribution>Szerb Antal</attribution>

   <para>Minden no"ben azt elveztem, hogy a szimboluma volt valaminek.  Volt
     no", akit azert szerettem, mert o" volt Svedorszag, volt no", akit azert,
     mert a XVIII.  szazadra emlekeztetett to:rekeny Sevres-mivolta.
     Volt, akiben Jeanne d'Arc-ot almodtam, volt, akiben az ezermellu"
     ephesusi Dianat.  Cynthiat, ha megcsokoltam, ugy ereztem, most az
     angol szonetekkel flo:rto:lo:k, o:to:dfeles jambusokban.  Volt, akinek edes
     tehenszeru"segeben svajci, alpesi reteket elveztem.</para>
 </blockquote>

   Igy jelenik meg:

   Reszlet Szerb Antal "A Pendragon legenda" cimu" mu"vebo"l:

     A Pendragon legenda                                              
                                                                    
     Minden no"ben azt elveztem, hogy a szimboluma volt valaminek.  
     Volt no", akit azert szerettem, mert o" volt Svedorszag, volt  
     no", akit azert, mert a XVIII. szazadra emlekeztetett          
     to:rekeny Sevres-mivolta. Volt, akiben Jeanne d'Arc-ot         
     almodtam, volt, akiben az ezermellu" ephesusi Dianat.          
     Cynthiat, ha megcsokoltam, ugy ereztem, most az angol          
     szonetekkel flo:rto:lo:k, o:to:dfeles jambusokban. Volt,       
     akinek edes tehenszeru"segeben svajci, alpesi reteket          
     elveztem.                                                      
                                                      --Szerb Antal   

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.3. Tanacsok, megjegyzesek, felhivasok, figyelmeztetesek,
    fontos es mellekes informaciok

   Esetenkent szu:ksegu:nk lehet arra, hogy bizonyos
   to:bbletinformaciot ko:zo:lju:nk az olvasoval a szo:vegto"l
   elku:lo:nitheto" modon. Ez to:bbnyire olyan "metainformacio",
   amelyre a felhasznalonak tekintettel erdemes lennie.

   Az adott informacio jellegeto"l fu:ggo"en erre a celra a <tip>
   (tanacs), <note> (megjegyzes), <warning> (felhivas), <caution>
   (figyelmeztetes) es <important> (fontos informacio) elemek
   valamelyiket tudjuk hasznalni. Amennyiben a ko:zo:lni kivant
   informacio ko:to"dik ugyan a szo:veghez, azonban az elo"bbiek
   ko:zu:l egyik kategoriaba sem sorolhato be, akkor hasznalhatjuk a
   <sidebar> (mellekinformacio) elemet is.

   Nem teljesen tisztazott, hogy az iment felsorolt elemek ko:zu:l
   pontosan mikor melyiket kell alkalmazni. A DocBook dokumentacioja
   ezzel kapcsolatban a ko:vetkezo"ket javasolja:

     * A <note> elemek olyan informaciokat jelo:lnek, amelyek az
       olvaso reszero"l megszivlelendo"ek.

     * Az <important> elemek a <note> elemek egyik valtozata.

     * A <caution> elemmel olyan informaciot jelo:lnek, amelyek
       ismeretenek hianyaban adatvesztes vagy szoftveres karodas
       ko:vetkezhet be.

     * A <warning> elemek olyan informaciokat jelo:lnek, amelyek
       ismeretenek hianya hardver karosodasat, eletveszelyt vagy a
       vegtagok seru:leset eredmenyezheti.

   Pelda 4-28. A <warning> elem

   A hasznalat modja:

 <warning>
   <para>A FreeBSD telepitese utan ko:nnyen elo"fordulhat, hogy a Windowst
     teljesen le akarjuk to:ro:lni a merevlemezu:nkro"l.</para>
 </warning>

   Igy jelenik meg:

     Figyelem: A FreeBSD telepitese utan ko:nnyen elo"fordulhat, hogy
     a Windowst teljesen le akarjuk to:ro:lni a merevlemezu:nkro"l.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.4. Felsorolasok es eljarasok

   Gyakran adodhatnak olyan helyzetek, amikor az olvaso fele fel kell
   sorolnunk valamilyen informaciokat, vagy egy adott cel elerese
   erdekeben be kell mutatnunk neki egy sorszamozott, egyenkent
   vegrehajtando lepessorozatot.

   Erre a celra rendelkezesu:nkre allnak az <itemizedlist>, az
   <orderedlist>, illetve a <procedure> elemek[3].

   Az <itemizedlist> es az <orderedlist> elemek hasonloak az HTML
   eseten mar megismert megfelelo"ikhez, az <ul> es <ol> elemekhez.
   Egy vagy to:bb <listitem> elembo"l allnak es mindegyik <listitem>
   egy vagy to:bb blokkot tartalmaz. A <listitem> elemek a HTML <li>
   elemeihez hasonloak, azonban ebben az esetben ko:telezo" megadni
   ezeket.

   A <procedure> elem etto"l nemileg elter. Itt <step> elemekbo"l
   epu:l fel, amelyek tovabbi <step> vagy <substep> tipusu elemeket
   foglalhatnak magukban. A <step> elemek mindegyike blokkokat
   tartalmaz.

   Pelda 4-29. Az <itemizedlist>, <orderedlist> es <procedure> elemek

   A hasznalat modja:

 <itemizedlist>
   <listitem>
     <para>Ez a felsorolas elso" eleme.</para>
   </listitem>

   <listitem>
     <para>A a felsorolas masodik eleme.</para>
   </listitem>
 </itemizedlist>

 <orderedlist>
   <listitem>
     <para>Ez az elso" sorszamozott elem.</para>
   </listitem>

   <listitem>
     <para>Ez a masodik sorszamozott elem.</para>
   </listitem>
 </orderedlist>

 <procedure>
   <step>
     <para>Csinaljuk ezt.</para>
   </step>

   <step>
     <para>Majd csinaljuk azt.</para>
   </step>

   <step>
     <para>Most pedig csinaljuk igy.</para>
   </step>
 </procedure>

   Igy jelenik meg:

     * Ez a felsorolas elso" eleme.

     * Ez a felsorolas masodik eleme.

    1. Ez az elso" sorszamozott elem.

    2. Ez a masodik sorszamozott elem.

    1. Csinaljuk ezt.

    2. Majd csinaljuk azt.

    3. Most pedig csinaljuk igy.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.5. Peldak allomanyokra

   Ha allomanyreszeket (vagy akar teljes allomanyokat) akarunk
   bemutatni az olvasonak, akkor erdemes ezeket egy <programlisting>
   elembe illeszteni.

   A <programlisting> elemeken belu:l alkalmazott to:rdeles es a
   sorto:resek helye jelentessel bir. Ennek egyik fontos
   ko:vetkezmenye, hogy a nyitocimkenek az allomany tartalmanak elso"
   soraval egyu:tt kell megjelennie, illetve a zarocimkenek pedig az
   utolso sorban, ellenkezo" esetben u:res sorok fognak keletkezni a
   kimenetben.

   Pelda 4-30. A <programlisting> elem

   A hasznalat modja:

 <para>Miutan befejeztu:k a feladatot, a programunknak valahogy igy kell
   majd kineznie:</para>

 <programlisting>#include &lt;stdio.h&gt;

 int
 main(void)
 {
     printf("Hallo mindenki!\n");
 }</programlisting>

   Lathatjuk, hogy az #include utan a relacios jeleket nem
   ko:zvetlenu:l adtuk meg, hanem a nekik megfelelo" egyedekkel.

   Igy jelenik meg:

   Miutan befejeztu:k a feladatot, a programunknak valahogy igy kell
   majd kineznie:

 #include <stdio.h>

 int
 main(void)
 {
     printf("Hallo mindenki!\n");
 }

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.6. Magyarazo szo:vegek

   A magyarazo szo:vegek hasznalataval a szo:veg egy korabbi reszere
   vagy egy korabbi pelda adott helyere tudunk visszahivatkozni
   anelku:l, hogy a szo:vegen magan belu:l hivatkoznank ra.

   Ehhez a <co> elem hasznalataval jelo:lju:k be a pelda
   (<programlisting>, <literallayout> vagy barmi mas) fontosabb
   reszeit. Mindegyik elemhez egy egyedi azonositot kell tarsitanunk.
   A pelda utan helyezzu:nk el egy <calloutlist> elemet, amelyben a
   megfelelo" tovabbi magyarazat megadasaval egyu:tt
   visszahivatkozunk a pelda egyes reszeire.

   Pelda 4-31. A <co> es <calloutlist> elemek

 <para>Miutan befejeztu:k a feladatot, a programunknak valahogy igy kell
   majd kineznie:</para>

 <programlisting>#include &lt;stdio.h&gt; <co id="co-ex-include">

 int <co id="co-ex-return">
 main(void)
 {
     printf("Hallo mindenki!\n"); <co id="co-ex-printf">
 }</programlisting>

 <calloutlist>
   <callout arearefs="co-ex-include">
     <para>A szabvanyos allomanymu"veleteket tartalmazo header
       allomany.</para>
   </callout>

   <callout arearefs="co-ex-return">
     <para>Megadjuk, hogy a <function>main()</function> fu:ggveny egy
       <literal>int</literal> tipusu ertekkel terjen vissza.</para>
   </callout>

   <callout arearefs="co-ex-printf">
     <para>A <function>printf()</function> hivassal egy
       <literal>Hallo mindenki!</literal> szo:veget irunk ki a szabvanyos
       kimenetre.</para>
   </callout>
 </calloutlist>

   Igy jelenik meg:

   Miutan befejeztu:k a feladatot, a programunknak valahogy igy kell
   majd kineznie:

 #include <stdio.h> (1)

 int (2)
 main(void)
 {
     printf("Hallo mindenki!\n"); (3)
 }

   (1)
           A szabvanyos allomanymu"veleteket tartalmazo header
           allomany.
   (2)
           Megadjuk, hogy a main() fu:ggveny egy int tipusu ertekkel
           terjen vissza.
   (3)
           A printf() hivassal egy Hallo mindenki! szo:veget irunk ki
           a szabvanyos kimenetre.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.7. Tablazatok

   A HTML kapcsan megismertekto"l eltero"en a szo:veg elrendezesenek
   befolyasolasahoz nem kell tablazatokat hasznalnunk, mivel erro"l
   majd a stiluslapok gondoskodnak helyettu:nk. Ehelyett egyszeru"en
   csak akkor hasznaljunk tablazatokat, amikor tablazatosan akarunk
   adatokat megadni.

   Altalanos ertelemben veve (ennek tovabbi reszleteit lasd a DocBook
   leirasaban) a tablazatok (amelyek lehetnek formalisak vagy
   informalisak) egy <table> elembo"l allnak. Ennek magaban kell
   foglalnia legalabb egy csoportot jelo:lo" <tgroup> elemet, amely
   (tulajdonsagkent) megadja, hogy benne mennyi oszlop talalhato.
   Ezekben a csoportokban aztan a <thead> elemmel fejlecet adhatunk
   meg az egyes oszlopoknak, illetve azok to:rzseit pedig <tbody>
   elemek specifikaljak.

   A <tgroup> es <thead> elemek egyarant tartalmaznak <row> elemeket,
   amelyek pedig <entry> elemekre bonthatoak tovabb. Mindegyik ilyen
   <entry> elem a tablazat egy cellajat jelo:li.

   Pelda 4-32. Az <informaltable> elem

   A hasznalat modja:

 <informaltable pgwide="1">
   <tgroup cols="2">
     <thead>
       <row>
         <entry>Ez az elso" oszlop fejlece</entry>
         <entry>Ez a masodik oszlop fejlece</entry>
       </row>
     </thead>

     <tbody>
       <row>
         <entry>Elso" oszlop, elso" sor</entry>
         <entry>Masodik oszlop, elso" sor</entry>
       </row>

       <row>
         <entry>Elso" oszlop, masodik sor</entry>
         <entry>Masodik oszlop, masodik sor</entry>
       </row>
     </tbody>
   </tgroup>
 </informaltable>

   Igy jelenik meg:

   +----------------------------------------------------------------+
   |  Ez az elso" oszlop fejlece   |  Ez a masodik oszlop fejlece   |
   |-------------------------------+--------------------------------|
   | Elso" oszlop, elso" sor       | Masodik oszlop, elso" sor      |
   |-------------------------------+--------------------------------|
   | Elso" oszlop, masodik sor     | Masodik oszlop, masodik sor    |
   +----------------------------------------------------------------+

   Az <informaltable> elemek eseten a pgwide tulajdonsagot mindig az
   1 ertekkel hasznaljuk, ellenkezo" esetben az Internet Explorer
   egyik hibaja miatt a tablazat nem fog rendesen megjelenni.

   Amennyiben nem szeretnenk keretet a tablazathoz, allitsuk az
   <informaltable> elem frame tulajdonsagat a none ertekre (vagyis
   <informaltable frame="none">).

   Pelda 4-33. A frame="none" tipusu tablazat

   Igy jelenik meg:

      Ez az elso" oszlop fejlece       Ez a masodik oszlop fejlece    
   Elso" oszlop, elso" sor          Masodik oszlop, elso" sor         
   Elso" oszlop, masodik sor        Masodik oszlop, masodik sor       

     --------------------------------------------------------------

    4.2.4.8. Peldak mu"veletekre

   Rengetegszer elo"fordulhat, hogy az olvasonak valamilyen modon be
   kell mutatnunk mikent kell egy bizonyos feladatot megoldania a
   rendszerben. Ezek a peldak altalaban valamilyen parbeszedet
   jelentek a szamitogeppel: az olvaso begepel egy parancsot, amelyre
   kap egy valaszt, majd begepel egy ujabb parancsot es igy tovabb.

   Ilyen helyzetek to:bb ku:lo:nbo:zo" elem es egyed alkalmazhato.

   A <screen> elem

           Az olvaso a peldaval kapcsolatos informaciokat a
           elso"sorban kepernyo"ro"l kapja, ennek jelo:lesere
           hasznaljuk a <screen> elemet.

           A <screen> elemeken belu:l szamit a szo:veg to:rdelese.

   A <prompt> elem, &prompt.root; es &prompt.user; egyedek

           Az olvaso a kepernyo"n mindig valamilyen promptot is latni
           fog (ez lehet az operacios rendszer, a parancsertelmezo"
           vagy az adott alkalmazas). Ezt a <prompt> elemmel tudjuk
           jelo:lni.

           Az egyszeru" felhasznalo es a rendszergazda szamara ket
           ku:lo:n egyed letezik a parancssori promptok jelo:lesere.
           Amikor tehat az olvasonak egy paranccsorban kell
           tevekenykednie, akkor a &prompt.root; vagy a &prompt.user;
           egyedek valamelyiket hasznaljuk. Ezeket nem kell <prompt>
           elembe tenni.

             Megjegyzes: A &prompt.root; es &prompt.user; egyedek nem
             reszei az eredeti DocBook DTD-nek, csupan a FreeBSD
             kiterjesztesei.

   A <userinput> elem

           A peldaban az olvaso altal begepelendo" reszeket tegyu:k
           <userinput> elemekbe. Ez az olvaso fele valoszinu"leg majd
           maskeppen jelenik meg.

   Pelda 4-34. A <screen>, <prompt> es <userinput> elemek

   A hasznalat modja:

 <screen>&prompt.user; <userinput>ls -1</userinput>
 ize1
 ize2
 ize3
 &prompt.user; <userinput>ls -1 | grep ize2</userinput>
 ize2
 &prompt.user; <userinput>su</userinput>
 <prompt>Password: </prompt>
 &prompt.root; <userinput>cat ize2</userinput>
 Ez lenne az 'ize2' nevu" allomany.</screen>

   Igy jelenik meg:

 % ls -1
 ize1
 ize2
 ize3
 % ls -1 | grep ize2
 ize2
 % su
 Password:
 # cat ize2
 Ez lenne az 'ize2' nevu" allomany.

     Megjegyzes: Annak ellenere, hogy a peldaban szerepeltettu:k az
     ize2 allomany tartalmat, nem a <programlisting> elemmel
     jelo:ltu:k. A <programlisting> elemeket inkabb allomanyreszletek
     jelo:leseben alkalmazzuk, fu:ggetlenu:l az olvaso reszero"l vart
     mu"veletekto"l.

     --------------------------------------------------------------

  4.2.5. Belso" elemek

    4.2.5.1. Az informacio kiemelese

   Az egyes szavak vagy kifejezesek kiemelesehez alkalmazzuk az
   <emphasis> elemet. Ennek hatasara a kiemelt szo:vegresz do"lten,
   esetleg felko:veren jelenik meg, illetve a ku:lo:nbo:zo" felolvaso
   szoftverek mas hangsulyozassal mondjak el.

   A kiemelt szo:vegreszek tenyleges megjeleneset nem tudjuk
   befolyasolni, nem tekintheto" egyenlo"nek a HTML <b> es <i>
   elemeivel. Ha fontos informaciot kivanunk ko:zo:lni, akkor az
   <emphasis> helyett erdemesebb inkabb az <important> elem
   hasznalatat megfontolni.

   Pelda 4-35. Az <emphasis> elem

   A hasznalat modja:

 <para>A FreeBSD az Intel architekturan ketseg kivu:l
   <emphasis>a</emphasis> legjobb UNIX-szeru" operacios rendszer.</para>

   Igy jelenik meg:

   A FreeBSD az Intel architekturan ketseg kivu:l a legjobb
   UNIX-szeru" operacios rendszer.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.2. Idezetek

   Ha mas dokumentumokbol vagy forrasbol akarunk idezni a szo:vegben,
   esetleg valamire csak kepletesen szeretnenk utalni, akkor
   hasznaljuk a <quote> elemet. A <quote> elemen belu:l a legto:bb
   jelo:lo" elerheto" a szo:vegben.

   Pelda 4-36. Idezetek

   A hasznalat modja:

 <para>Arra viszont u:gyelju:nk, hogy hogy a keresesi rend ne lepje at a
   <quote>helyi es nyilvanos adminisztracio ko:zo:tt meghuzodo
   hatart</quote>, ahogy azt az RFC 1535 nevezi.</para>

   Igy jelenik meg:

   Arra viszont u:gyelju:nk, hogy hogy a keresesi rend ne lepje at a
   "helyi es nyilvanos adminisztracio ko:zo:tt meghuzodo hatart",
   ahogy azt az RFC 1535 nevezi.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.3. Billentyu"k, egergombok es azok kombinacioja

   A billentyu"zeten egy adott billentyu"re a <keycap> elem
   segitsegevel tudunk hivatkozni. Ugyanezt a leheto"seget az eger
   gombjaira vonatkozoan a <mousebutton> elem nyujta. A billentyu"k
   es egergombok egyu:ttes hasznalatat pedig a <keycombo> elemmel
   tudjuk jelo:lni.

   A <keycombo> elemnek van egy action (tevekenyseg) nevu"
   tulajdonsaga, amely lehet click (kattintas), double-click (ketto"s
   kattintas), other (egyeb), press (nyomva tartas), seq (egymas
   utani), illetve simul (egyu:ttes hasznalat). Az utobbi ket
   ertekkel jelo:lhetju:k, hogy a megadott billentyu"ket vagy
   gombokat egymas utan esetleg egyszerre kell lenyomnunk.

   Az elemben felsorolt billentyu"k es gombok nevei ko:ze a
   stiluslapok automatikusan beillesztik a megfelelo" o:sszekapcsolo
   szimbolumot, peldaul a + jelet.

   Pelda 4-37. Billentyu"k, egergombok es azok kombinacioja

   A hasznalat modja:

 <para>A masodik virtualis terminalra az <keycombo
     action="simul"><keycap>Alt</keycap><keycap>F1</keycap></keycombo>
   billentyu"kombinacioval tudunk
   atvaltani.</para>

 <para>A <command>vi</command> programbol ugy tudunk mentes nelku:l kilepni, ha begepelju:k a <keycombo
     action="seq"><keycap>Esc</keycap><keycap>:</keycap>
   <keycap>q</keycap><keycap>!</keycap></keycombo> sorozatot.</para>

 <para>Az ablakkezelo"t most ugy allitottuk be, hogy az <keycombo
     action="simul"><keycap>Alt</keycap>
   <mousebutton>jobb</mousebutton></keycombo> egergomb segitsegevel
   tudjuk mozgatni az ablakokat.</para>

   Igy jelenik meg:

   A masodik virtualis terminalra az Alt+F1 billentyu"kombinacioval
   tudunk atvaltani.

   A vi programbol ugy tudunk mentes nelku:l kilepni, ha begepelju:k
   az Esc : q ! sorozatot.

   Az ablakkezelo"t most ugy allitottuk be, hogy az Alt+jobb
   egyergomb segitsegevel tudjuk mozgatni az ablakokat.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.4. Alkalmazasok, parancsok, kapcsolok es man hivatkozasok

   Nem szokatlan az igeny, hogy a dokumentacio irasa soran gyakran
   szeretnenk hivatkozni alkalmazasokra es parancsokra egyarant. A
   ket fajta elem ko:zti ku:lo:nbseg egyszeru": az alkalmazas az
   adott feladatot megvalosito programcsomag (vagy program) neve,
   miko:zben a parancs konkretan annak a programnak a neve, amelyet
   az olvaso futtatni tud.

   Mindezek mellett alkalmankent szu:ksegu:nk lehet arra, hogy a
   parancs altal vart egy vagy to:bb parametert valamilyen modon
   felsoroljuk.

   Vegu:l hozzatesszu:k, hogy sokszor szu:ksegu:nk lehet a
   parancsokat a hozzajuk tartozo man oldalakkal egyu:tt hivatkozni,
   a UNIX tipusu keziko:nyvek megszokott "parancs(szam)" jelo:lesben.

   Az alkalmazasok neveit az <application> elemmel tudjuk jelo:lni.

   Ha egy parancsot a hozza tartozo man oldallal egyu:tt akarunk
   hivatkozni (amire valoszinu"leg az esetek nagy to:bbsegeben
   szu:ksegu:nk is lesz), akkor az ennek megfelelo" Docbook elem a
   <citerefentry> lesz. Ez tovabbi ket elemet tartalmaz, ezek a
   <refentrytitle> es a <manvolnum>. A <refentrytitle> tartalma a
   parancs neve, illetve a <manvolnum> lesz a hozza tartozo man oldal
   megfelelo" szekcioja.

   Az imenti jelo:lesek irasa esetenkent nehezkesnek bizonyulhat,
   ezert ennek megko:nnyitesere letrehoztunk altalanos egyedeket. Az
   egyedek &man.man-oldal.man-szekcio; alakban erheto"ek el.

   Ezeket az egyedeket a doc/share/sgml/man-refs.ent allomanyban
   talaljuk meg, amelyre a ko:vetkezo" formalis publikus azonosito
   segitsegevel tudunk hivatkozni:

 PUBLIC "-//FreeBSD//ENTITIES DocBook Manual Page Entities//EN"

   Ezert tehat a dokumentumunk elejen minden bizonnyal szerepelni fog
   egy ilyen sor:

 <!DOCTYPE book PUBLIC "-//FreeBSD//DTD DocBook V4.1-Based Extension//EN" [

 <!ENTITY % man PUBLIC "-//FreeBSD//ENTITIES DocBook Manual Page Entities//EN">
 %man;

 ...

 ]>

   A <command> elemmel a parancsok neveit tudjuk a szo:vegben
   hivatkozni ko:zvetlenu:l, az olvaso altal begepelendo" formaban.

   Az <option> elem segitsegevel a parancsok szamara megadhato
   kapcsolokat jelo:lhetju:k.

   Amikor to:bbszo:r ugyanarra a parancsra hivatkozunk egymashoz
   viszonylag ko:zel, a &man.parancs.szekcio; tipusu jelo:lest
   erdemes csak az elso" hivatkozasnal alkalmazni, a to:bbi inkabb
   legyen egyszeru"en csak <command> elemben. Az ebbo"l keszitett
   kimenet, ku:lo:no:sen a HTML eseteben igy kinezeteben sokkal
   olvashatobb.

   A jelo:lesi megoldasok ko:zti valasztas etto"l fu:ggetlenu:l
   ido"nkent nem mindig egyertelmu", de remelheto"leg a ko:vetkezo"
   pelda segit ebben.

   Pelda 4-38. Alkalmazasok, parancsok es kapcsolok

   A hasznalat modja:

 <para>A <application>sendmail</application> az egyik legelterjedtebb
   levelezo" alkalmazas UNIX rendszereken.</para>

 <para>A <application>sendmail</application> alkalmazas reszei a
   <citerefentry>
     <refentrytitle>sendmail</refentrytitle>
     <manvolnum>8</manvolnum>
   </citerefentry>, &man.mailq.1; es &man.newaliases.1;
   programok.</para>

 <para>A <citerefentry>
     <refentrytitle>sendmail</refentrytitle>
     <manvolnum>8</manvolnum>
   </citerefentry> egyik kapcsoloja a <option>-bp</option>, amellyel a
   levelezesi sorban talalhato u:zenetek aktualis allapotat kerdezhetju:k
   le.  Ezt a <command>sendmail -bp</command> parancs kiadasaval tehetju:k
   meg.</para>

   Igy jelenik meg:

   A sendmail az egyik legelterjedtebb levelezo" alkalmazas UNIX
   rendszereken.

   A sendmail alkalmazas reszei a sendmail(8), mailq(1) es
   newaliases(1) programok.

   A sendmail(8) egyik kapcsoloja a -bp, amellyel a levelezesi sorban
   talalhato u:zenetek aktualis allapotat kerdezhetju:k le. Ezt a
   sendmail -bp parancs kiadasaval tehetju:k meg.

     Megjegyzes: Figyelju:k meg, hogy a &man.parancs.szekcio;
     jelo:les mennyivel ko:nnyebben olvashato.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.5. Allomanyok, ko:nyvtarak, kiterjesztesek

   Amikor allomanyok neveire, ko:nyvtarakra, esetleg kiterjesztesekre
   akarunk hivatkozni, hasznaljunk a <filename> elemeket.

   Pelda 4-39. A <filename> elem

   A hasznalat modja:

 <para>A keziko:nyv magyar valtozatanak SGML forrasa a <filename
     class="directory">/usr/doc/hu_HU.ISO8859-2/books/handbook/</filename>
   ko:nyvtarban talalhato.  Ebben a ko:nyvtarban a
   <filename>book.sgml</filename> lesz a fo" forrasallomany.  Mellette
   lathatunk meg egy <filename>Makefile</filename> allomanyt es to:bb
   <filename>.ent</filename> kiterjesztessel rendelkezo"
   allomanyt.</para>

   Igy jelenik meg:

   A keziko:nyv magyar valtozatanak SGML forrasa a
   /usr/doc/hu_HU.ISO8859-2/books/handbook ko:nyvtarban talalhato.
   Ebben a ko:nyvtarban a book.sgml lesz a fo" forrasallomany.
   Mellette talalhatunk meg egy Makefile allomanyt es to:bb .ent
   kiterjesztessel rendelkezo" allomanyt.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.6. A portok nevei

     A FreeBSD kiterjesztese: Ezek az elemek a FreeBSD DocBookhoz
     keszitett kiterjeszteseinek reszei, az eredeti DocBook DTD-ben
     nem szerepelnek.

   Esetenkent szu:ksegu:nk lehet a FreeBSD Portgyu"jtemenyeben
   talalhato bizonyos programok nevenek megemlitesere a
   dokumentacioban. Ezt a <filename> elem role tulajdonsaganak a
   package ertekre allitasaval tehetju:k meg. Mivel a Portgyu"jtemeny
   tetszo"leges helyre telepitheto", ezert mindig csak a port
   kategoriajat es nevet adjuk meg, a /usr/ports resz elhagyasaval.

   Pelda 4-40. A <filename> elem es a package role egyu:ttes
   hasznalata

   A hasznalat modja:

 <para>A halozati forgalom figyelesehez telepitsu:k a <filename
     role="package">net/ethereal</filename> portot.</para>

   Igy jelenik meg:

   A halozati forgalom figyelesehez telepitsu:k a net/ethereal
   portot.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.7. Eszko:zo:k

     A FreeBSD kiterjesztese: Ezek az elemek a FreeBSD DocBookhoz
     keszitett kiterjeszteseinek reszei, az eredeti DocBook DTD-ben
     nem szerepelnek.

   Az eszko:zo:k hivatkozasat ket modon jelo:lhetju:k. Az eszko:zre
   hivatkozhatunk a /dev ko:nyvtarban megjeleno" neve szerint, vagy
   pedig a rendszermagbeli neve szerint. Ez utobbi esetben hasznaljuk
   a <devicename> jelo:lest.

   Neha elo"fordulhat, hogy nincs valasztasi leheto"segu:nk. Bizonyos
   eszko:zo:k, peldaul a halozati kartyakhoz nem tartozik semmilyen
   bejegyzes a /dev ko:nyvtarban, esetleg az ott megjeleno" nevu:k
   teljesen elter.

   Pelda 4-41. A <devicename> elem

   A hasznalat modja:

 <para>A FreeBSD rendszermagjaban a <devicename>sio</devicename>
   eszko:zo:ket a soros vonali kommunikaciora hasznaljuk.  A
   <devicename>sio</devicename> eszko:zo:k az ido"k soran to:bb ku:lo:nbo:zo"
   alakban jelentek meg a <filename>/dev</filename> ko:nyvtarban, peldaul
   <filename>/dev/ttyd0</filename> es <filename>/dev/cuaa0</filename>
   neven.</para>

 <para>Ezzel szemben a halozati eszko:zo:k, mint peldaul az
   <devicename>ed0</devicename> nem jelennek meg a
   <filename>/dev</filename> ko:nyvtarban.</para>

 <para>Az MS-DOS rendszerekben az elso"dleges hajlekonylemezes meghajtot
   az <devicename>a:</devicename> neven erhetju:k el, miko:zben FreeBSD
   alatt ennek a neve <filename>/dev/fd0</filename>.</para>

   Igy jelenik meg:

   A FreeBSD rendszermagjaban a sio eszko:zo:ket a soros vonali
   kommunikaciora hasznaljuk. A sio eszko:zo:k az ido"k soran to:bb
   ku:lo:nbo:zo" alakban jelentek meg a /dev ko:nyvtarban, peldaul
   /dev/ttyd0 es /dev/cuaa0 neven.

   Ezzel szemben a halozati eszko:zo:k, mint peldaul az ed0 nem
   jelennek meg a /dev ko:nyvtarban.

   Az MS-DOS rendszerekben az elso"dleges hajlekonylemezes meghajtot
   az a: neven erhetju:k el, miko:zben FreeBSD alatt ennek a neve
   /dev/fd0.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.8. Halozati nevek, tartomanyok, IP-cimek es igy tovabb

     A FreeBSD kiterjesztese: Ezek az elemek a FreeBSD DocBookhoz
     keszitett kiterjeszteseinek reszei, az eredeti DocBook DTD-ben
     nem szerepelnek.

   A vonatkozo informacio jellegeto"l fu:ggo"en a halozatba kapcsolt
   szamitogepek azonositasara szolgalo adatatokat to:bbfele modon is
   jelo:lni tudjuk. Minden esetben a <hostid> elemre fogunk
   tamaszkodni, amely role tulajdonsagaval tudjuk megvalasztani a
   jelo:lt informacio tipusat.

   Nem szerepel a role tulajdonsag vagy role="hostname"

           A role tulajdonsag megadasa nelku:l (vagyis az elem
           <hostid>...</hostid> alaku) a jelo:lt informacio egy
           halozati nev, mint peldaul freefall vagy disznohal.
           Ugyanezt explicit modon a role="hostname" hozzaadasaval
           tudjuk jelo:lni.

   role="domainname"

           Az elem tartalma egy tartomany nevet jelo:li, mint peldaul
           FreeBSD.org vagy inf.elte.hu. Ekkor nincs benne konkret
           halozati nev.

   role="fqdn"

           Az elem tartalma egy teljes halozati nev, amely mar
           tartalmaz tartomanynevet es halozati nevet.

   role="ipaddr"

           Az elem egy IP-cimet jelo:l, negy, pontokkal tagolt szam
           formajaban.

   role="ip6addr"

           Az elem egy IPv6 formatumu IP-cimet jelo:l.

   role="netmask"

           Az elem tartalma egy halozati maszk, amelyet megadhatunk
           pontokkal elvalasztott szamokkal, hexadecimalis
           szamjegyekkel vagy a / szimbolumot ko:veto"en egy szammal.

   role="mac"

           Az elemben egy Ethernet MAC-cimet adtunk meg, ketjegyu"
           hexadecimalis szamok ketto"spontokkal tagolt sorozatakent.

   Pelda 4-42. A <hostid> elem es a ku:lo:nbo:zo" role ertekek

   A hasznalat modja:

 <para>A gepu:nk mindig elerheto" <hostid>localhost</hostid> neven,
   amelyhez a <hostid role="ipaddr">127.0.0.1</hostid> IP-cim
   tartozik.</para>

 <para>A <hostid role="domainname">FreeBSD.org</hostid> tartomany to:bb
   ku:lo:nbo:zo" gepet foglal magaban, to:bbek ko:zt a <hostid
     role="fqdn">freefall.FreeBSD.org</hostid> es <hostid
     role="fqdn">pointyhat.FreeBSD.org</hostid> cimeket.</para>

 <para>Amikor egy interfeszhez IP-alneveket tarsitunk (az
   <command>ifconfig</command> paranccsal), akkor ehhez
   <emphasis>mindig</emphasis> a <hostid
     role="netmask">255.255.255.255</hostid> halozati maszkot adjuk meg
   (amelyet <hostid role="netmask">0xffffffff</hostid> formaban is
   irhatunk).</para>

 <para>A MAC-cim az o:sszes letezo" halozati eszko:zt egyertelmu"en
   azonositja.  A MAC-cimek altalaban a <hostid
     role="mac">08:00:20:87:ef:d0</hostid> cimhez hasonloak.</para>

   Igy jelenik meg:

   A gepu:nk mindig elerheto" localhost neven, amelyhez a 127.0.0.1
   IP-cim tartozik.

   A FreeBSD.org tartomany to:bb ku:lo:nbo:zo" gepet foglal magaban,
   to:bbek ko:zt a freefall.FreeBSD.org es pointyhat.FreeBSD.org
   cimeket.

   Amikor egy interfeszhez IP-alneveket tarsitunk (az ifconfig
   paranccsal), akkor ehhez mindig a 255.255.255.255 halozati maszkot
   adjuk meg (amelyet 0xffffffff formaban is irhatunk).

   A MAC-cim az o:sszes letezo" halozati eszko:zt egyertelmu"en
   azonositja. A MAC-cimek altalaban a 08:00:20:87:ef:d0 cimhez
   hasonloak.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.9. Felhasznaloi nevek

     A FreeBSD kiterjesztese: Ezek az elemek a FreeBSD DocBookhoz
     keszitett kiterjeszteseinek reszei, az eredeti DocBook DTD-ben
     nem szerepelnek.

   Ha felhasznalokra (peldaul root vagy bin) kell hivatkoznunk a
   szo:vegben, hasznaljuk a <username> elemet.

   Pelda 4-43. A <username> elem

   A felhasznalas modja:

 <para>A rendszeru:nk karbantartasaval kapcsolatos legto:bb feladatot
   kizarolag csak a <username>root</username> felhasznaloval tudjuk
   elvegezni.</para>

   Igy jelenik meg:

   A rendszeru:nk karbantartasaval kapcsolatos legto:bb feladatot
   kizarolag csak a root felhasznaloval tudjuk elvegezni.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.10. A Makefile allomanyokkal kapcsolatos jelo:lesek

     A FreeBSD kiterjesztese: Ezek az elemek a FreeBSD DocBookhoz
     keszitett kiterjeszteseinek reszei, az eredeti DocBook DTD-ben
     nem szerepelnek.

   A Makefile allomanyok egyes reszeinek jelo:lesehez a <maketarget>
   es <makevar> elemeket tudjuk hasznalni.

   A <maketarget> azokat a Makefile allomanyokban megadott forditasi
   celokat azonositja, amelyeket a make parameterekent lehet
   hasznalni. A <makevar> pedig azokat a (ko:rnyezetben, a make
   hivasakor vagy a Makefile allomanyon belu:l definialt) valtozokat
   azonositja, amelyekkel a forditas folyamat lehet szabalyozni.

   Pelda 4-44. A <maketarget> es a <makevar> elemek

   A hasznalat modja:

 <para>A <filename>Makefile</filename> allomanyokban ket igen gyakori cel
   az <maketarget>all</maketarget> es a
   <maketarget>clean</maketarget>.</para>

 <para>Az <maketarget>all</maketarget> megadasakor altalaban
   ujraforditjuk az alkalmazast, a <maketarget>clean</maketarget>
   megadasakor pedig eltavolitjuk a forditas ko:zben keletkezett
   ideiglenes allomanyokat (peldaul az <filename>.o</filename>
   allomanyokat).</para>

 <para>A <maketarget>clean</maketarget> viselkedeset szamos valtozo
   befolyasolja, to:bbek ko:zt a <makevar>CLOBBER</makevar> es a
   <makevar>RECURSE</makevar>.</para>

   Igy jelenik meg:

   A Makefile allomanyokban ket igen gyakori cel az all es a clean.

   Az all megadasakor altalaban ujraforditjuk az alkalmazast, a clean
   megadasakor pedig eltavolitjuk a forditas ko:zben keletkezett
   ideiglenes allomanyokat (peldaul az .o allomanyokat).

   A clean viselkedeset szamos valtozo befolyasolja, to:bbek ko:zt a
   CLOBBER es a RECURSE.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.11. Formazatlan szo:veg

   Sokszor lehet szu:ksegu:nk "formazatlan" szo:vegekre a
   dokumentacio irasa ko:zben. Ilyen szo:veg jellemzo" modon egy
   valamelyik masik allomanybol atvett reszlet, vagy amelyet magabol
   a dokumentaciobol kell szo szerint atmasolni egy allomanyba.

   Nehany esetben a korabban mar bemutatott <programlisting> pontosan
   elegendo" ehhez a feladathoz. Azonban ez a jelo:lesi modszer nem
   minden esetben megfelelo", ku:lo:no:sen olyan helyzetekben, amikor
   az allomany egy reszet magaba a bekezdesbe akarjuk tenni.

   Ilyen alkalmakkor hasznaljuk a <literal> elemet.

   Pelda 4-45. A <literal> elem

   A hasznalat modja:

 <para>A rendszermag konfiguracios allomanyaban a
   <literal>maxusers 10</literal> sor hatarozza meg ku:lo:nbo:zo"
   rendszerszintu" tablazatok meretet, es ezaltal ad egy durva becslest
   arra, hogy a rendszeru:nk mennyi bejelentkezest lesz kepes egyszerre
   kezelni.</para>

   Igy jelenik meg:

   A rendszermag konfiguracios allomanyaban a maxusers 10 sor
   hatarozza meg ku:lo:nbo:zo" rendszerszintu" tablazatok meretet, es
   ezaltal ad egy durva becslest arra, hogy a rendszeru:nk mennyi
   bejelentkezest lesz kepes egyszerre kezelni.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.12. Az olvaso altal ko:telezo"en kito:ltendo" reszek jelo:lese

   Minden bizonnyal lesznek olyan reszek a dokumentacioban, ahol meg
   szeretnenk mutatni az olvasonak mit kell csinalnia, esetleg
   hivatkozni akarunk egy allomany nevere vagy egy parancsra stb.,
   viszont nem ko:zvetlenu:l a megadott nevet kell bemasolnia, hanem
   o:nmagatol kell kipotolnia egy semat.

   Pontosan ilyen esheto"segekre talaltak ki a <replaceable> elemet.
   Mas elemeken belu:l hasznalva olyan reszeket tudunk vele
   megjelo:lni, amelyeket az olvasonak kell kito:ltenie.

   Pelda 4-46. A <replaceable> elem

   A hasznalat modja:

 <screen>&prompt.user; <userinput>man <replaceable>parancs</replaceable></userinput></screen>

   Igy jelenik meg:

 % man parancs

   A <replaceable> to:bb ku:lo:nbo:zo" elemen belu:l is alkalmazhato,
   egyik ilyen a <literal>. Ebben a peldaban azt is megmutatjuk, hogy
   a <replaceable> elembe tenylegesen csak azt a reszt kell tennu:nk,
   amelyet az olvasonak kell hozzatennie, rajta kivu:l semmi mast nem
   kell megvaltoztatnia.

   A hasznalat modja:

 <para>A rendszermag konfiguracios allomanyaban a <literal>maxusers <replaceable>n</replaceable></literal> sor hatarozza
   meg ku:lo:nbo:zo" rendszerszintu" tablazatok meretet, es ezaltal ad egy
   durva becslest arra, hogy a rendszeru:nk mennyi bejelentkezest
   lesz kepes egyszerre kezelni.</para>

 <para>Asztali munkaallomasok eseten az n helyere irhatjuk peldaul a <literal>32</literal>
   erteket.</para>

   Igy jelenik meg:

   A rendszermag konfiguracios allomanyaban a maxusers n sor
   hatarozza meg ku:lo:nbo:zo" rendszerszintu" tablazatok meretet, es
   ezaltal ad egy durva becslest arra, hogy a rendszeru:nk mennyi
   bejelentkezest lesz kepes egyszerre kezelni.

   Asztali munkaallomasok eseten az n helyere irhatjuk peldaul a 32
   erteket.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.5.13. Hibau:zenetek idezese

   Olykor szu:ksegu:nk lehet a FreeBSD altal jelzett hibak
   jelo:lesere. A hibak soran keletkezo" pontos hibau:zeneteket
   tegyu:k <errorname> elemekbe.

   Pelda 4-47. Az <errorname> elem

   A hasznalat modja:

 
 <screen><errorname>Panic: cannot mount root</errorname></screen>

   Igy jelenik meg:

 "Panic: cannot mount root"

     --------------------------------------------------------------

  4.2.6. Kepek

     Fontos: A dokumentacioban a kepek hasznalatanak tamogatasa jelen
     pillanatban meg csak kiserleti jellegu". Az itt leirt ismeretek
     valoszinu"leg nem fognak valtozni, de nem szavatoljuk.

     A ku:lo:nfele kepformatumok ko:zti atalakitasokhoz meg
     telepitenu:nk kell a graphics/ImageMagick portot. Ez egy nagy
     meretu" port es a legto:bb reszere nincs is konkretan
     szu:ksegu:nk, viszont jelento"sen meg tudja ko:nnyiteni a
     dolgunkat, amikor Makefile allomanyokkal es egyeb
     infrastrukturalis elemekkel dolgozunk. Ez a port nem resze a
     textproc/docproj metaportnak, ku:lo:n kell egyedileg
     telepitenu:nk.

     A kepek hasznalatara talan a legjobb peldat a
     doc/en_US.ISO8859-1/articles/vm-design szolgaltatja. Ha tehat
     nem ertenenk teljesen a szakaszban leirtakat, nezzu:k meg ezt az
     allomanyt es a gyakorlatban is latni fogjuk hogyan kapcsolodnak
     o:ssze az felhasznalt elemek. Ne restellju:nk kiserletezgetni a
     ku:lo:nbo:zo" formazasi stilusokkal, igy lathatjuk mikent
     jelennek meg a jelo:lt kepek a formazott kimenetben.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.6.1. Kepformatumok

   Jelenleg ketfele kepformatum tamogatott. A beillesztendo" kep
   jellegeto"l fu:gg, hogy ezek ko:zu:l tenylegesen melyiket kell
   majd hasznalnunk a dokumentumban.

   Az alapveto"en vektoros szerkezetu" kepeket, mint peldaul a
   halozati kapcsolatokat bemutato diagramokat, ido"vonalakat es
   ehhez hasonlokat Encapsulated Postscript formatumban erdemes
   abrazolnunk. Gondoskodjunk rola, hogy ezek a kepek .eps
   kiterjesztessel rendelkezzenek.

   A raszteres kepeket, mint peldaul a kepernyo" elmentett tartalmat
   Portable Network Graphic formatumban keszitsu:k el. Figyelju:nk
   ra, hogy az ilyen tipusu kepek kiterjesztese mindig .png legyen.

   Ezek tehat kizarolagosan azok a formatumok, amelyek bekeru:lhetnek
   a repositoryba.

   A kepekhez mindig valasszuk a megfelelo" formatumot, teljesen
   elfogadott a dokumentacioban az EPS es PNG formatumu kepek vegyes
   alkalmazasa. A Makefile allomanyok gondoskodni fognak a kepek
   formatumuknak megfelelo" szabalyos feldolgozasarol. Ugyanazt a
   kepet a repositoryban ne taroljuk el mind a ket formatumban!

     Fontos: A Dokumentacios Projekt elo"relathatolag a jo:vo"ben
     majd a vektoros kepek abrazolasara a Scalable Vector Graphic
     (SVG) formatumot fogja hasznalni, azonban jelenleg meg nem
     allnak rendelkezesre olyan SVG szerkeszto"k, amelyek ezt a
     gyakorlatban is hatekonnya tennek.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.6.2. Jelo:lesek

   A kepek jelo:lese viszonylag egyszeru". Elo"szo:r is keszitsu:nk
   egy <mediaobject> elemet. A <mediaobject> elembe ezutan tovabbi,
   pontosabban specifikalo objektumokat helyezhetu:nk el. Most ket
   ilyen elemmel foglakozunk, ezek az <imageobject> es a
   <textobject>.

   Egy <imageobject> es ket <textobject> elemet kell megadnunk. Az
   <imageobject> a beilleszteni kivant kep nevere fog hivatkozni
   (kiterjesztes nelku:l). A <textobject> elemekben olyan informacio
   szerepel, amelyet az olvaso a kep mellett vagy eppen helyett fog
   latni a dokumentumban.

   Ilyen ket esetben fordulat elo":

     * A dokumentum HTML valtozatat olvassuk. Ekkor minden kephez
       szu:kseg van meg egy helyettesito" szo:vegre, amelyet a kep
       beto:lto"desekor lathatunk, vagy amikor az egermutatot a kep
       fele visszu:k.

     * A dokumentumot nyers szo:veges formatumban olvassuk. Ekkor a
       kep ASCII karakterekbo"l kirakott valtozatat kellene latnia az
       olvasonak.

   Egy peldan keresztu:l mindez valoszinu"leg sokkal ko:nnyebben
   ertheto"ve valik. Tegyu:k tehat most fel, hogy van egy abra1 nevu"
   kepu:nk, amelyet szeretnenk betenni a dokumentumba. Ez a kep egy A
   betu"t abrazol egy teglalapban. A hozza tartozo jelo:les a
   ko:vetkezo" lesz:

 <mediaobject>
   <imageobject>
     <imagedata fileref="abra1"> (1)
   </imageobject>

   <textobject>
     <literallayout class="monospaced">+---------------+ (2)
 |       A       |
 +---------------+</literallayout>
   </textobject>

   <textobject>
     <phrase>Egy kep</phrase> (3)
   </textobject>
 </mediaobject>

   (1)
           Helyezzu:nk el egy <imagedata> elemet az <imageobject>
           elembe. A fileref tulajdonsagban kell megadnunk
           kiterjesztes nelku:l a kephez tartozo allomany nevet. A
           stiluslapok maguktol megallapitjak a neki megfelelo"
           kiterjesztest.
   (2)
           Az elso" <textobject> elemben szerepelnie kell egy
           <literallayout> elemnek, ahol a class tulajdonsag erteke
           monospaced legyen. Itt tudjuk megmutatni milyen jol tudunk
           ASCII karakterekkel rajzolni. Ezt a dokumentum nyers
           szo:veges valtozatanak elo"allitasakor fogjuk
           felhasznalni.

           A <literallayout> elem belsejenek elso" es utolso soraban
           megfigyelhetju:k, hogy ko:zvetlenu:l a szo:veges abra
           mellett kezdo"dnek, igy garantalhatjuk, hogy semmilyen
           tovabbi felesleges szoko:z nem jelenik meg a generalt
           valtozatban.

   (3)
           A masodik <textobject> elemben egy <phrase> elemnek kell
           lennie. Ennek tartalma lesz a HTML valtozatban a kephez
           tartozo alt tulajdonsag erteke.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.6.3. A Makefile felepitese

   A Makefile allomanyokban az IMAGES valtozoban kell felsorolnunk a
   dokumentumhoz tartozo kepeket. Ebben a valtozoban kell megadnunk a
   kepek forrasat. Tehat peldaul, ha van harom abrank, nev szerint az
   abra1.eps, abra2.png es abra3.png, akkor ennek megfelelo"en a
   Makefile allomanynak a ko:vetkezo" sorokat kellene tartalmaznia:

 ...
 IMAGES= abra1.eps abra2.png abra3.png
 ...

   vagy

 ...
 IMAGES=  abra1.eps
 IMAGES+= abra2.png
 IMAGES+= abra3.png
 ...

   A Makefile magatol el fogja kesziteni a dokumentum leforditasahoz
   szu:kseges kepek teljes listajat, neku:nk egyedu:l tehat csak
   azokat a kepeket kell megadnunk, amelyeket mi keszitettu:nk.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.6.4. Kepek es fejezetek alko:nyvtarakban

   Nem art ovatosnak lennu:nk, amikor a dokumentumunkat kisebb
   allomanyokra bontjuk szet (lasd 3.7.1 Szakasz) to:bb ku:lo:nbo:zo"
   alko:nyvtarban.

   Tegyu:k fel, hogy van egy harom fejezetbo"l allo ko:nyvu:nk, ahol
   az egyes fejezeteket a sajat ko:nyvtaraikban taroljuk:
   fejezet1/fejezet.sgml, fejezet2/fejezet.sgml es
   fejezet3/fejezet.sgml. Ha az egyes fejezetekhez kepeket akartunk
   tarsitani, akkor javasolt ezeket a fejezetek alko:nyvtaraba
   (fejezet1, fejezet2, fejezet3) tennu:nk.

   Ekkor azonban ne felejtsu:k el, hogy a Makefile allomany IMAGES
   valtozojaban es az <imagedata> elemekben is a ko:nyvtarak neveivel
   egyu:tt kell hivatkoznunk a kepekre.

   Peldaul a fejezet1/abra.png kep eseteben a fejezet1/fejezet.sgml
   allomanyban a ko:vetkezo"t kell megadnunk:

 <mediaobject>
   <imageobject>
     <imagedata fileref="fejezet1/abra1"> (1)
   </imageobject>

   ...

 </mediaobject>

   (1)
           A ko:nyvtar nevet is meg kell adnunk a fileref
           tulajdonsagban.

   Az ennek megfelelo" Makefile allomany tartalma:

 ...
 IMAGES=  fejezet1/fejezet1.png
 ...

   Ezzel mar minden remeku:l mu"ko:dik.

     --------------------------------------------------------------

  4.2.7. Hivatkozasok

     Megjegyzes: A hivatkozasok is belso" elemek.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.7.1. Hivatkozas ugyazon a dokumentumon belu:l

   A dokumentum belu:l ugy tudunk hivatkozasokat kesziteni, ha
   egyreszt megadjuk honnan hivatkozunk (tehat szu:ksegu:nk lesz egy
   olyan elemre, amelyre az olvaso kattinthat vagy megjelo:lheto" a
   hivatkozas forrasakent), masreszt megadjuk hova hivatkozunk (tehat
   a celt).

   A DocBook o:sszes eleme rendelkezik egy id tulajdonsaggal,
   amelyben az adott elem adott peldanyahoz tudunk kapcsolni egy
   egyedi azonositot.

   Ezt az erteket kell megadnunk a hivatkozas forrasanak
   megjelo:lesekor.

   Altalaban tehat amikor fejezeteket vagy szakaszokat hivatkozunk,
   erdemes felvennu:nk hozzajuk egy id tulajdonsagot.

   Pelda 4-48. Az id tulajdonsag fejezeteknel es szakaszoknal

 <chapter id="fejezet">
   <title>Bevezetes</title>

   <para>Ez a bevezetes.  Ebben szerepel egy szinten azonositoval
     rendelkezo" alszakasz.</para>

   <sect1 id="fejezet1-szakasz1">
     <title>Elso" alszakasz</title>

     <para>Ez az alszakasz.</para>
   </sect1>
 </chapter>

   A dokumentacio irasakor nyilvan ennel beszedesebb azonositokat
   lesz majd erdemes kitalalnunk. Mindig u:gyelju:nk arra, hogy az
   azonositoknak egyedieknek kell lenniu:k a dokumentumban (tehat nem
   csak az adott allomanyon, hanem a teljes dokumentum belu:l).
   Figyelju:k meg hogyan kepeztu:k a peldaban az alszakasz id
   tulajdonsagat a fejezet id tulajdonsaganak ertekebo"l. Ezzel
   szavatoltuk az azonosito egyediseget.

   Ha a dokumentum valamelyik ko:zbenso" elemere (jellemzo"en egy
   bekezdes vagy egy pelda ko:zepere) akarunk hivatkozni, akkor
   hasznaljuk az <anchor> elemet. Ennek az elemnek nincs tartalma,
   azonban rendelkezik id tulajdonsaggal.

   Pelda 4-49. Az <anchor> elem

 <para>Ebben a bekezdesben elrejtettu:nk egy <anchor
     id="bekezd">hivatkozas forrasat.  Ez a dokumentumban nem fog
   latszani.</para>

   Ha a dokumentum egy id tulajdonsaggal rendelkezo" reszere
   szeretnenk letrehozni egy hivatkozast (amelyet peldaul
   kattintassal el lehet erni), akkor hasznaljuk az <xref> vagy
   <link> elemeket.

   Mind a ket iment emlitett elemnek van egy linkend tulajdonsaga.
   Ennek az erteke lenyegeben ugyanaz lesz, amelyet a hivatkozas
   forrasaban az id tulajdonsag ertekenek megadtunk (nem szamit, hogy
   ez szerepelt-e mar a dokumentumban a hivatkozas helye elo"tt, mert
   elo"re es visszafele is lehet hivatkozni).

   Az <xref> elem hasznalatakor a hivatkozas szo:vege magatol jo:n
   letre, nem tudjuk befolyasolni.

   Pelda 4-50. Az <xref> elem

   Tegyu:k fel, hogy felbukkan a ko:vetkezo" szo:vegreszlet valahol a
   dokumentumban, amely hivatkozik a korabbi id tulajdonsagot
   bemutato peldank azonositoira:

 <para>A temaval kapcsolatos reszleteket az
   <xref linkend="fejezet1"> foglalja o:ssze.</para>

 <para>Tovabbi reszleteket pedig a <xref linkend="fejezet1-szakasz1"> tar
   fel.</para>

   Ekkor tehat a hivatkozas szo:vege magatol letrejo:n, igy a
   ko:vetkezo" szo:veget kapjuk (a kiemelt resz jelzi a hivatkozas
   szo:veget):

     A temaval kapcsolatos reszleteket az Elso" fejezet foglalja
     o:ssze.

     Tovabbi reszleteket pedig az Elso" alszakasz tar fel.

   Figyelju:k meg hogyan kepezo"do:tt a fejezet szamabol vagy a
   szakasz cimebo"l a megfelelo" hivatkozas.

     Megjegyzes: Az imentiekbo"l ko:vetkezik, hogy az <xref> elemmel
     nem lehet <anchor> elemek id tulajdonsagaira hivatkozni. Az
     <anchor> elemben nincs semmi, ezert az <xref> nem kepes magatol
     letrehozni hozza a hivatkozas szo:veget.

   Ha szeretnenk kezzel megadni a hivatkozasok szo:veget, akkor
   hasznaljuk a <link> elemet, amelynek a tartalmaban
   szerepeltethetju:k ezt.

   Pelda 4-51. A <link> elem

   Tegyu:k fel, hogy a ko:vetkezo" szo:vegreszlet jelenik meg valahol
   a dokumentumnkban, es az id tulajdonsagot bemutato peldaban
   definialt azonositokra hivatkozik.

 <para>Erro"l bo"vebb tajekoztatast <link linkend="fejezet1">az elso"
   fejezetben</link> kapunk.</para>

 <para>Erro"l a reszro"l pedig <link linkend="fejezet1-szakasz1">ebben</link> a szakaszban olvashatunk
   to:bbet.</para>

   Ez a ko:vetkezo"keppen jelenik meg (ahol a kiemelt szo:vegek
   jelzik a hivatkozasokat magukat):

     Erro"l bo"vebb tajekoztatast az elso" fejezetben kapunk.

     Erro"l a reszro"l pedig ebben a szakaszban olvashatunk to:bbet.

     Megjegyzes: Ez utobbi nem teljesen egy jo pelda. Leheto"leg ne
     "ebben" vagy "itt" neven hivatkozzunk, mert az olvaso igy nem
     fogja ko:zvetlenu:l latni, hogy az adott hivatkozas pontosan
     hova is viszi.

     Megjegyzes: A <link> elemmel mar tudunk hivatkozni <anchor>
     elemek id tulajdonsagaira, hiszen a <link> elemben mar megadhato
     a hivatkozas szo:vege.

     --------------------------------------------------------------

    4.2.7.2. A Vilaghalon talalhato dokumentumok hivatkozasa

   A ku:lso" dokumentumok hivatkozasa valamennyivel ko:nnyebb a
   belso" hivatkozasok hasznalatanal, mivel ehhez csak annyit kell
   tudunk, milyen cimre akarunk mutatni. Erre az <ulink> elem
   alkalmas. Rendelkezik egy url tulajdonsaggal, amelyben a
   hivatkozni kivant oldal cimet kell megadnunk. Az elem belsejeben
   pedig a hivatkozas olvaso fele megjeleno" szo:veget adhatjuk meg.

   Pelda 4-52. Az <ulink> elem

   A hasznalat modja:

 <para>Termeszetesen mar most felhagyhatunk a dokumentum olvasasaval es
   helyette megnezhetju:k a <ulink
     url="&url.base;/index.html">FreeBSD honlapjat</ulink>.</para>

   Igy jelenik meg:

   Termeszetesen mar most felhagyhatunk a dokumentum olvasasaval es
   helyette megnezhetju:k a FreeBSD honlapjat.

     --------------------------------------------------------------

                        Fejezet 5. * Stiluslapok

   Az SGML szabvany nem rendelkezik arrol, hogy a dokumentumokat
   milyen modon kell megjeleniteni a felhasznalonak vagy mikent kell
   papirra vetni. Ennek megvalositasahoz to:bb ku:lo:nbo:zo" nyelvet
   hoztak letre stilusleirasok keszitesehez, ilyen peldaul a
   DynaText, a Panorama, a SPICE, a JSSS, a FOSI, a CSS es a DSSSL.

   A stiluslapok DocBook eseteben a DSSSL, mig a HTML eseten a CSS
   szabalyai szerint keszu:lnek.

     --------------------------------------------------------------

5.1. * DSSSL

   A Dokumentacios Projekt Norm Walsh eredeti modularis DocBook
   stiluslapjainak nemileg modositott valtozatat hasznalja.

   A modularis stiluslapok a textproc/dsssl-docbook-modular portbol
   erheto"ek el.

   A Projekt altal hasznalt modositott stiluslapok nincsenek a
   Portgyu"jtemenyben. Ezeket a Dokumentacios Projekt
   repositoryjaban, a doc/share/sgml/freebsd.dsl allomanyban
   talalhatjuk meg. A megerteset a benne elhelyezett rengeteg
   megjegyzes segiti, es lathatjuk benne hogyan alakitottak at a
   szabvanyos stiluslapokat a FreeBSD Dokumentacios Projekt
   igenyeinek megfelelo"en. Ebben az allomanyban tovabbi peldakat
   lathatunk a stiluslap altal felismert elemek bo"vitesere, illetve
   ezek formazasanak leirasara. A fejezet elolvasasa mellett tehat
   javasoljuk ennek is az alapos atnezeset.

     --------------------------------------------------------------

5.2. CSS

   A Cascading Stylesheets (CSS) egy olyan megoldas, amellyel
   anelku:l tudunk ku:lo:nbo:zo" stilusinformaciokat (betu"tipus,
   szelesseg, meret, szin es igy tovabb) hozzakapcsolni egy HTML
   dokumentum elemeihez, hogy erro"l a dokumentumbol barmit is
   leirnank.

     --------------------------------------------------------------

  5.2.1. DocBook dokumentumok

   A FreeBSD DSSSL stiluslapok hivatkoznak egy docbook.css nevu"
   stiluslapra, amelynek a HTML allomanyokkal egy ko:nyvtarban kell
   lennie. A dokumentumok HTML valtozatanak elkeszitesekor a
   doc/share/misc/docbook.css allomany fog minden helyre magatol
   bemasolodni es telepito"dni.

     --------------------------------------------------------------

     Fejezet 6. A dokumentumok szervezese a doc/ ko:nyvtaron belu:l

   A doc/ ko:nyvtar tartalma egy adott modon szervezo"dik, es ennek
   megfelelo"en a FreeBSD Dokumentacios Projektben keszitett
   dokumentumok is adott modon keru:lnek elrendezesre. Celunk ezzel
   megko:nnyiteni az ujabb dokumentaciok felvetelet, illetve:

    1. leegyszeru"siteni az uj dokumentum automatikus atalakitasat
       ku:lo:nbo:zo" formatumokba;

    2. megteremteni a ku:lo:nbo:zo" dokumentumok ko:zti ko:vetkezetes
       elrendezest, igy ko:nnyebben lehet ko:ztu:k valtani munka
       ko:zben;

    3. segiteni az uj dokumentumok helyenek egyszeru" eldo:nteseben.

   Mindezek mellett a dokumentaciot tarolo ko:nyvtarnak olyan
   felepitesu"nek kell lennie, amely leheto"ve teszi to:bb
   ku:lo:nbo:zo" nyelven es to:bb ku:lo:nbo:zo" kodolasban irt
   dokumentumok kenyelmes elhelyezeset. Fontos hozzatennu:nk, hogy a
   ko:nyvtar szerkezete nem ko:vetel meg semmilyen ku:lo:nleges
   elo"feltetelezest vagy kulturalis berendezkedest.

     --------------------------------------------------------------

6.1. A legfelso" szint: a doc/ ko:nyvtar

   A doc/ tovabbi ket, ku:lo:nleges nevvel es jelentessel rendelkezo"
   ko:nyvtarat rejt.

   Ko:nyvtar: share/

   Leiras: Ebben a ko:nyvtarban talaljuk azokat az allomanyokat,
   amelyek fu:ggetlenek az egyes forditasoktol es kodolasoktol. A
   benne talalhato alko:nyvtarakon keresztu:l tovabb csoportositodik
   a tartalmuk. Peldaul a dokumentacio elo"allitasahoz kapcsolodo
   make(1) infrastruktura allomanyai a share/mk, miko:zben a SGML
   hasznalatahoz szu:kseges tovabbi allomanyok (mint peldaul a
   FreeBSD kiterjeszteseit tartalmazo DocBook DTD) a share/sgml
   alko:nyvtarban helyezkednek el.

   Ko:nyvtar: nyelv.kodolas/

   Leiras: Minden forditashoz es annak kodolasahoz tartozik egy
   ko:nyvtar, peldaul en_US.ISO8859-1 vagy hu_HU.ISO8859-2. A nevek
   alapveto"en hosszuak, de pontosan meghatarozzak az adott nyelvet
   es a dokumentacio irasahoz alkalmazott kodolast. Ezzel igyekszu:k
   felkeszu:lni olyan esetekre, amikor a forditocsapatok egy nyelven
   to:bbfele kodolas szerint is szeretnenek dokumentaciot kesziteni.
   Ez a megoldas egyben kiutat szolgaltat egy esetleges keso"bbi,
   Unicode kodolasra valtas soran felmeru:lo" problemak elo"l.

     --------------------------------------------------------------

6.2. A nyelv.kodolas/ ko:nyvtarak

   Ezek a ko:nyvtarak tartalmazzak magukat a dokumentumokat. A
   dokumentumokat ezen a szinten a ku:lo:nbo:zo" ko:nyvtarak neveinek
   megfelelo"en harom vagy to:bb kategoriara osztjuk.

   Ko:nyvtar: articles

   Tartalom: Az itt talalhato dokumentumokat a DocBook <article>
   eleme szerint (vagy egy azzal egyenlo" megoldassal) jelo:ltu:k.
   Viszonylag ro:vid, szakaszokra osztott dokumentumokat talalhatunk
   itt. Altalaban egyetlen HTML allomanykent erheto"ek el.

   Ko:nyvtar: books

   Tartalom: Ebben a ko:nyvtarban a DocBook <book> eleme szerint
   (vagy egy azzal egyenlo" megoldassal) jelo:ltu:k. Hosszabb,
   fejezetekre osztott dokumentum. Altalaban egyetlen nagyobb HTML
   allomanykent (a gyors internetkapcsolattal rendelkezo", vagy a
   dokumentumot a bo:ngeszo"bo"l nyomtatni kivano egyenek szamara),
   illetve to:bb kisebb allomanykent egyu:ttesekent is elerheto".

   Ko:nyvtar: man

   Tartalom: A rendszerhez tartozo man oldalak forditasai. A
   leforditott szakaszoknak megfelelo"en ebben a ko:nyvtarban egy
   vagy to:bb mann nevu" alko:nyvtarat talalhatunk.

   Nem mindegyik nyelv.kodolas ko:nyvtar tartalmazza ezeket az
   alko:nyvtarakat. Az egyes forditasok tartalma mindig attol fu:gg,
   hogy az adott forditocsapatnak mennyit sikeru:lt eddig
   leforditania.

     --------------------------------------------------------------

6.3. Az egyes dokumentumokkal kapcsolatos tudnivalok

   Ebben a szakaszban a FreeBSD Dokumentacios Projekt keretein belu:l
   gondozott ku:lo:nbo:zo" dokumentumokat ismerhetju:k meg
   reszletesebben.

     --------------------------------------------------------------

  6.3.1. A keziko:nyv

   books/handbook/

   A keziko:nyv a FreeBSD kiterjeszteseit tartalmazo DocBook DTD
   szerint keszu:lt.

   A keziko:nyv a DocBook <book> elemenek megfelelo"en szervezo"dik.
   To:bb <part> elemmel jelo:lt reszbo"l all, amelyek mindegyike
   to:bb <chapter> elemmel jelo:lt fejezetet foglal magaban. Ezek a
   fejezetek tovabbi szakaszokra (<sect1>) bomlanak, amelyek
   helyenkent alszakaszokra (<sect2>, <sect3>) oszlanak, es igy
   tovabb.

     --------------------------------------------------------------

    6.3.1.1. Fizikai szervezes

   A keziko:nyv forrasai to:bb ku:lo:nbo:zo" allomanyban es
   ko:nyvtarban a handbook ko:nyvtaron belu:l talalhatoak.

     Megjegyzes: A keziko:nyv szervezese ido"ro"l-ido"re valtozik,
     ezert ko:nnyen elo"fordulhat, hogy ez a dokumentum csak kisse
     kesve ko:veti ezeket a valtoztatasokat. Ha tovabbi kerdeseink
     lennenek a keziko:nyv szervezesero"l, batran irjunk a FreeBSD
     Dokumentacios Projekt levelezesi lista cimere!

     --------------------------------------------------------------

      6.3.1.1.1. Makefile

   A Makefile allomanyban definialodnak olyan valtozok, amelyek a
   SGML forrasok ku:lo:nbo:zo" formatumura alakitasanak menetet
   befolyasoljak, illetve hivatkozik a keziko:nyv forrasaira. Ezutan
   beemeli a doc.project.mk allomanyt, es igy lenyegeben beto:lti a
   dokumentumok atalakitasaert felelo"s tovabbi utasitasokat.

     --------------------------------------------------------------

      6.3.1.1.2. book.sgml

   Ez a keziko:nyv legfelso" szintu" dokumentuma. Ebben van a
   keziko:nyv dokumentipus-deklaracioja, illetve a szerkezetet leiro
   tovabbi elemek.

   A book.sgml az .ent kiterjesztesu" allomanyokat parameteregyedek
   segitsegevel to:lti be. Ezek az allomanyok (amelyekro"l keso"bb
   meg szo lesz) aztan a keziko:nyv tovabbi reszeiben hasznalt
   altalanos egyedeket definialnak.

     --------------------------------------------------------------

      6.3.1.1.3. ko:nyvtar/chapter.sgml

   A keziko:nyv egyes fejezetei egymastol ku:lo:nallo ko:nyvtarakban,
   chapter.sgml nevu" allomanyokban tarolodnak. Ezeket a
   ko:nyvtarakat az adott fejezetet jelo:lo" <chapter> id
   tulajdonsaga szerint szoktak elnevezni.

   Peldaul ha az egyik fejezet forrasaban a ko:vetkezo" sor
   olvashato:

 <chapter id="kernelconfig">
 ...
 </chapter>

   Ekkor a chapter.sgml nevu" allomanyt tartalmazo ko:nyvtar neve
   kernelconfig lesz. Egy ilyen allomany altalaban a teljes fejezetet
   tartalmazza.

   A keziko:nyv HTML valtozatanak keszitese soran ebbo"l a
   kernelconfig.html allomany fog keletkezni. Ezt azonban az id
   erteke hatarozza meg, semmi ko:ze nincs a ko:nyvtar elnevezesehez.

   A keziko:nyv korabbi valtozataiban az o:sszes forras a book.sgml
   allomannyal volt egy szinten, es az adott <chapter> elemek id
   tulajdonsaganak megfelelo"en keru:lt elnevezesre. Az egyes
   fejezetekhez most mar ku:lo:n-ku:lo:n tudunk kepeket csatolni,
   amelyeket a fejezeteknek megfelelo" ko:nyvtarban kell elhelyezni a
   share/images/books/handbook ko:nyvtaron belu:l. Ha honositani
   akarjuk a kepeket, akkor viszont u:gyelju:nk arra, hogy az adott
   fejezet ko:nyvtaraba, az SGML forrasok melle tegyu:k a leforditott
   kepeket. A nevu:tko:zes egy ido" utan ugyis elkeru:lhetetlenne
   valik, es sok, keves allomanyt tartalmazo ko:nyvtarral egyebkent
   is ko:nnyebb dolgozni, mint egy sok allomanyt tartalmazo
   ko:nyvtarral.

   A keziko:nyv forrasaiban ko:nnyen lathatjuk, hogy sok ilyen
   ko:nyvtar van, bennu:k egy-egy chapter.sgml allomannyal. Peldaul
   basics/chapter.sgml, introduction/chapter.sgml es
   printing/chapter.sgml.

     Fontos: A fejezeteket es ko:nyvtarakat nem szabad semmilyen
     sorrendisegre utalo modon elnevezni. A fejezetek elrendezese
     ugyanis valtozhat a keziko:nyv egy esetleges atszervezese soran.
     Az ilyen atszervezesek soran pedig (altalaban) nem lenne szabad
     allomanyokat atnevezni (hacsak komplett fejezeteket nem
     mozgatunk fentebb vagy lentebb a szerkezetben).

   Az egyes chapter.sgml allomanyok o:nmagukban teljes SGML
   dokumentumok. Ku:lo:no:sen azert, mert semmilyen DOCTYPE sor nem
   talalhato az eleju:ko:n.

   Ez abbol a szempontbol hatranyos, hogy ezeket az allomanyokat
   ezert nem tudjuk normal SGML allomanyokkent kezelni. Emiatt ezeket
   nem lehet egyszeru"en, a keziko:nyvho:z hasonloan modon HTML, RTF,
   PS vagy mas egyeb formatumba atalakitani. Ezert tehat ko:nnyen
   elo"fordulhat, hogy a fejezetek megvaltoztatasakor a teljes
   keziko:nyvet elo" kell allitanunk.

     --------------------------------------------------------------

          Fejezet 7. A dokumentacio elo"allitasanak folyamata

   Ebben a fejezetben szeretnenk pontosan tisztazni hogyan
   szervezo"dik a dokumentacio elo"allitasanak folyamata es hogyan
   tudunk ebbe beavatkozni.

   A fejezet elolvasasa soran megismerju:k:

     * az SGML eszko:zeiro"l szolo fejezetben emlitetteken tul a
       FreeBSD Dokumentacios Projekt keretein belu:l keszitett
       dokumentacio ku:lo:nbo:zo" valtozatainak elo"allitasahoz mire
       van meg szu:ksegu:nk;

     * a dokumentumokhoz tartozo Makefile allomanyokban szereplo"
       make utasitasokat, valamint a hivatkozott doc.project.mk
       vazlatos felepiteset;

     * tovabbi make valtozokon es celokon keresztu:l mikent tudjuk
       testreszabni a dokumentacio ku:lo:nbo:zo" valtozatainak
       elo"allitasi folyamatat.

     --------------------------------------------------------------

7.1. A FreeBSD dokumentacio elo"allitasanak eszko:zei

   Munkank folyaman az itt felsorolt eszko:zo:k allnak
   rendelkezesu:nkre. Hasznaljuk ki az altaluk nyujtott
   leheto"segeket, amennyire csak tudjuk.

     * Az elso"dleges eszko:z maga a make parancs, pontosabban a
       Berkeley Make.

     * Csomagokat a FreeBSD alaprendszereben megtalalhato pkg_create
       programmal tudunk kesziteni. Ha nem FreeBSD alatt dolgozunk,
       akkor vagy csomagok nelku:l kell dolgoznunk, vagy magunknak
       kell ezeket elkeszitenu:nk.

     * A gzip segitsegevel lehet az elo"allitott dokumentumok
       to:mo:ritett valtozatat elkesziteni. Emellett meg a bzip2 es
       zip tipusu to:mo:rites is tamogatott. A tar programot is
       tamogatjuk, a csomagok keszitesehez kell.

     * A dokumentacio telepitesenek elfogadott eszko:ze az install
       program. Termeszetesen leteznek egyeb megoldasok is.

     Megjegyzes: Nem valoszinu", hogy ez az utolso ket eszko:zt ne
     lenne elerheto" a rendszeru:nko:n, csupan a teljesseg kedveert
     emlitettu:k meg ezeket.

     --------------------------------------------------------------

7.2. A dokumentaciot tarolo ko:nyvtarban talalhato Makefile allomanyok

   A FreeBSD Dokumentacios Projekt altal hasznalt ko:nyvtarakban
   megtalalhato Makefile allomanyoknak harom tipusa letezik:

     * Az alko:nyvtari Makefile allomanyok egyszeru"en csak
       tovabbadjak a parancsokat az alko:nyvtaraiknak.

     * A dokumentumokra vonatkozo Makefile allomanyok irjak le, hogy
       milyen dokumentumokat kellene az adott ko:nyvtarban
       elo"allitani.

     * Az .mk allomanyok segitik valamilyen formaban a dokumentumok
       elo"allitasat. To:bbnyire doc.xxx.mk nevvel lathatoak.

     --------------------------------------------------------------

  7.2.1. Az alko:nyvtari Makefile allomanyok

   Ezek a tipusu Makefile allomanyok altalaban a ko:vetkezo" alakuak:

 SUBDIR =articles
 SUBDIR+=books

 COMPAT_SYMLINK = en

 DOC_PREFIX?= ${.CURDIR}/..
 .include "${DOC_PREFIX}/share/mk/doc.project.mk"

   Ro:viden o:sszefoglalva: az elso" negy nem u:res sorban un. make
   valtozokat definialunk. Ezek rendre a SUBDIR, COMPAT_SYMLINK es
   DOC_PREFIX.

   Az elso" SUBDIR sornal, illetve a COMPAT_SYMLINK soraban lathatjuk
   hogyan kell egy uj erteket beallitani egy ilyen valtozonak.

   A masodik SUBDIR sorban azt lathatjuk, hogyan tudunk a valtozo
   aktualis ertekehez tovabbiakat hozzafu"zni. Ebben az esetben tehat
   az utasitas vegrehajtasa utan a SUBDIR erteke articles books lesz.

   A DOC_PREFIX eseteben pedig olyan ertekadast figyelhetu:nk meg,
   amelyik csak akkor hajtodik vegre tenylegesen, ha a valtozonak
   addig meg nem volt erteke. Ez olyankor tud kapora jo:nni, amikor a
   DOC_PREFIX nem pontosan az, amire a Makefile szamit -- a
   felhasznalo ekkor meg tudja adni a helyes erteket.

   Ez igy egyu:ttesen tehat mit is jelent? A SUBDIR o:sszefoglalja
   azokat a ko:nyvtarakat, amelyekben a dokumentumok elo"allitasanak
   folyamatanak folytatodnia kell majd.

   A COMPAT_SYMLINK a kompatibilitas celjabol letrehozott szimbolikus
   linkekre vonatkozik, amelyek (valamilyen csoda folytan) az adott
   nyelv hivatalos kodolasara mutatnak (tehat peldaul a doc/en a
   en_US.ISO8859-1 ko:nyvtarra).

   A DOC_PREFIX a FreeBSD Dokumentacios Projekt fo"ko:nyvtarahoz
   vezeto" utat adja meg. Ezt nem mindig egyszeru" megtalalni, ezert
   a rugalmassag kedveert ko:nnyeden felu:l is definialhato. A
   .CURDIR a make egyik sajat belso" valtozoja, amelyben az aktualis
   ko:nyvtar eleresi utjat tarolja.

   Vegu:l az utolso sorban a FreeBSD Dokumentacios Projekt o:sszes
   Makefile allomanyara vonatkozo, rendszerszintu" doc.project.mk
   allomanyra hivatkozunk, amelyen keresztu:l az imenti valtozokbol
   epu:l fel a dokumentumok elo"allitasanak pontos menete.

     --------------------------------------------------------------

  7.2.2. A dokumentumokra vonatkozo Makefile allomanyok

   Ezekben a Makefile allomanyokban az adott ko:nyvtarban talalhato
   dokumentumok elo"allitasat leiro ku:lo:nbo:zo" make valtozok
   szerepelnek.

   Lassunk erre egy peldat:

 MAINTAINER=pgj@FreeBSD.org

 DOC?= book

 FORMATS?= html-split html

 INSTALL_COMPRESSED?= gz
 INSTALL_ONLY_COMPRESSED?=

 # Az SGML forras
 SRCS=  book.sgml

 DOC_PREFIX?= ${.CURDIR}/../../..

 .include "$(DOC_PREFIX)/share/mk/docproj.docbook.mk"

   A MAINTAINER valtozo nagyon fontos. A FreeBSD Dokumentacios
   Projekten belu:l ezen a valtozon keresztu:l jelezhetju:k a
   dokumentum birtoklasat, vagyis karbantartasi ko:telezettsegu:nket.

   A DOC hivatkozik (az .sgml kiterjesztes nelku:l) az adott
   ko:nyvtarban talalhato dokumentum fo" forrasara. Emellett az SRCS
   valtozoban kell o:sszefoglalnunk a dokumentumot alkoto forrasok
   neveit. Ebben erdemes megadni minden olyan allomanyt, amelynek
   megvaltozasa eseten ujra elo" kell allitani az erintett
   dokumentumot.

   A FORMATS segitsegevel definialjuk a dokumentum alapertelmezetten
   elo"allitando formatumait. A INSTALL_COMPRESSED valtozoban a
   dokumentum elkeszitesekor felhasznalando to:mo:ritesi formakat
   adhatjuk meg. A INSTALL_ONLY_COMPRESSED valtozo alapbol u:res, de
   ha adunk neki valamilyen egyeb erteket, akkor a dokumentumoknak
   csak a to:mo:ritett valtozata fog elkeszu:lni.

     Megjegyzes: A valtozok felteteles ertekadasarol mar volt szo az
     elo"zo" szakaszban.

   A DOC_PREFIX valtozo es az .include utasitas a korabbiak alapjan
   mar ismero"s lehet.

     --------------------------------------------------------------

7.3. A FreeBSD Dokumentacios Projekt .mk allomanyai

   Ezek az allomanyok legjobban talan o:nmagukon keresztu:l
   mutathatoak be. A ko:vetkezo" rendszerszintu" .mk allomanyokat
   hasznaljuk a FreeBSD Dokumentacios Projektben:

     * A doc.project.mk a ko:zponti .mk allomany, amely szu:kseg
       szerint hivatkozik az o:sszes to:bbi .mk allomanyra.

     * Az elo"allitas es a telepites soran a doc.subdir.mk felelo"s a
       dokumentumokat tarolo ko:nyvtarak bejarasert.

     * A doc.install.mk tartalmazza a karbantartoval es a
       telepitessel kapcsolatos valtozokat.

     * A doc.docbook.mk allomany csak akkor keru:l feldolgozasra, ha
       a DOCFORMAT erteke docbook es a DOC valtozonak van erteke.

     --------------------------------------------------------------

  7.3.1. A doc.project.mk allomany

   Nezzu:nk bele:

 DOCFORMAT?=     docbook
 MAINTAINER?=    doc@FreeBSD.org

 PREFIX?=        /usr/local
 PRI_LANG?=      en_US.ISO8859-1

 .if defined(DOC)
 .if ${DOCFORMAT} == "docbook"
 .include "doc.docbook.mk"
 .endif
 .endif

 .include "doc.subdir.mk"
 .include "doc.install.mk"

     --------------------------------------------------------------

    7.3.1.1. Valtozok

   Ha nem allitjuk be a dokumentum Makefile allomanyaban, akkor a
   DOCFORMAT es a MAINTAINER valtozok ezen a helyen kapnak erteket.

   A PREFIX adja azt a ko:nyvtarat, amelyen belu:l elerheto"ek a
   dokumentacio elo"allitasahoz szu:kseges eszko:zo:k. A csomagok es
   portok atlagos hasznalata eseten ez a /usr/local.

   A PRI_LANG adja meg azt a nyelvet es kodolast, amely a
   dokumentaciot olvaso felhasznalo szamara elso"dlegeskent leginkabb
   elfogadott. Alapertelmezes szerint ez az amerikai angol.

     Megjegyzes: A PRI_LANG valtozo semmilyen hatassal nincs a
     dokumentumok elo"allitasara. Egyedu:l a FreeBSD dokumentacio
     telepitesekor a leggyakrabban hivatkozott dokumentumokhoz
     letrehozando szimbolikus linkek keszitesenel van szerepe.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.1.2. Elagazasok

   A .if defined(DOC) sorban a Makefile allomanyokban megadhato
   elagazasokra lathatunk peldat. Hasonloan mas programokhoz, a
   Makefile mu"ko:deset tudjuk meghatarozni egy logikai kifejezes
   igazsagertekto"l fu:ggo"en. Ebben a kifejezesben a defined
   fu:ggveny, amely megadja, hogy a parameterekent megadott valtozo
   definialt-e.

   A ko:vetkezo" elagazasban, vagyis az .if ${DOCFORMAT} == "docbook"
   utasitasban azt vizsgaljuk meg, hogy a DOCFORMAT valtozo erteke
   "docbook" vagy sem. Amennyiben a valasz erre igen (vagyis "igaz"),
   beemelju:k a doc.docbook.mk tartalmat.

   Az elo"bb emlitett ket elagazast rendre az .endif kulcsszoval
   zarjuk le.

     --------------------------------------------------------------

  7.3.2. A doc.subdir.mk allomany

   Ez az allomany mar tulsagosan nagy ahhoz, hogy a fejezeten belu:l
   ko:nnyen ki lehessen elemezni. Ezert az elo"zo" szakaszok alapjan
   a reszleteket a kedves Olvasora bizzuk, ehhez adunk meg itt nemi
   segitseget.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.2.1. Valtozok

     * A SUBDIR tartalmazza azokat az alko:nyvtarakat, amelyeket a
       feldolgozas soran be kell jarnunk.

     * A ROOT_SYMLINKS a dokumentacio fo"ko:nyvtarabol szimbolikusan
       linkelendo" ko:nyvtarak neveit adja meg, amennyiben az adott
       nyelv (a PRI_LANG valtozo szerint) az elso"dleges.

     * A COMPAT_SYMLINK valtozot mar korabban bemutattuk az
       alko:nyvtari Makefile allomanyok cimu" szakaszban.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.2.2. Celok es makrok

   A fu:ggo"segi viszonyokat cel: fu:ggo"seg1 fu:ggo"seg2 ...
   formaban irjuk fel, ahol igy megmondjuk, hogy a cel letrehozasahoz
   elo"szo:r milyen elemeknek kell letezniu:k. Ezeket nevezzu:k
   fu:ggo"segeknek.

   A fu:ggo"segi viszony megadasa alatt leheto"segu:nk van
   reszletezni a fu:ggo"segekbo"l a cel elo"allitasahoz szu:kseges
   utasitasokat. Ezt akkor kell megtenni, ha a cel es a fu:ggo"segek
   ko:zti atalakitast elo"zo"leg meg nem definialtuk, vagy ha az
   adott esetben az atalakitas elter a korabbiaktol.

   A .USE nevu" specialis fu:ggo"seg egy makroval egyenerteku"
   eszko:z hasznalatara ad leheto"seget.

 _SUBDIRUSE: .USE
 .for entry in ${SUBDIR}
         @${ECHO} "===> ${DIRPRFX}${entry}"
         @(cd ${.CURDIR}/${entry} && \
         ${MAKE} ${.TARGET:S/realpackage/package/:S/realinstall/install/} DIRPRFX=${DIRPRFX}${entry}/ )
 .endfor

   A fenti kodreszletben tehat a _SUBDIRUSE most mar egy "makro"
   lesz, amely ha megjelenik a fu:ggo"segek ko:zo:tt, akkor a
   to:rzseben megadott parancsokat hajtja vegre.

   Mi ku:lo:nbo:zteti meg ezt a makrot a to:bbi celtol? Ket lenyeges
   elteres: elo"szo:r is, a benne megadott utasitasok a ra
   fu:ggo"segkent hivatkozo celhoz tarsitott atalakitast vegzo"
   utasitasok utan fognak lefutni, masreszt nem befolyasolja a
   jelenleg feldolgozas alatt allo cel nevet tarolo .TARGET valtozo
   erteket.

 clean: _SUBDIRUSE
         rm -f ${CLEANFILES}

   Ebben a kodreszletben a tehat clean eseteben csak az rm -r
   ${CLEANFILES} parancs lefutasa utan fog vegrehajtodni a _SUBDIRUSE
   makro tartalma. Ennek hatasara a clean megy egyre lentebb es
   lentebb a ko:nyvtarszerkezetben, miko:zben to:rli a elo"zo"leg
   elo"allitott allomanyokat.

     --------------------------------------------------------------

      7.3.2.2.1. Definialt celok

     * Az install es a package celok egyarant folyamatosan haladnak
       lefele a ko:nyvtarszerkezetben es az alko:nyvtarakban hivjak
       sajat maguk tenyleges valtozatat (ezek a realinstall es
       realpackage).

     * A clean eltavolitja a folyamat soran keletkezett allomanyokat
       (es az elo"bbiekhez hasonloan lefele halad a
       ko:nyvtarszerkezetben). A cleandir ugyanezt csinalja, de ha
       talal a targykodokhoz tartozo ko:nyvtarat, akkor azt is
       to:rli.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.2.3. Bo"vebben a felteteles kifejezesekro"l

     * Az exists egy masik logikai fu:ggveny, amellyel
       lekerdezhetju:k, hogy a parameterekent megadott allomany
       letezik-e.

     * Az empty logikai fu:ggveny igaz erteku", ha a parameterekent
       megadott valtozo erteke u:res.

     * A target logikai fu:ggveny igaz erteku", ha a parameterkent
       megadott cel meg nem letezik.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.2.4. Ciklusszerverzesi leheto"segek (.for)

   A .for utasitas segitsegevel adott utasitasokat tudunk elvegezni
   egy valtozo tartalmakent megadott, szoko:zo:kkel hatarolt
   elemekre. A ciklus belsejeben egy valtozobol erhetju:k el az
   aktualisan feldolgozott elemet.

 _SUBDIRUSE: .USE
 .for entry in ${SUBDIR}
         @${ECHO} "===> ${DIRPRFX}${entry}"
         @(cd ${.CURDIR}/${entry} && \
         ${MAKE} ${.TARGET:S/realpackage/package/:S/realinstall/install/} DIRPRFX=${DIRPRFX}${entry}/ )
 .endfor

   A fenti kodreszletben ha a SUBDIR u:res, akkor nem to:rtenik
   semmi. Ha viszont egy vagy to:bb elemet is tartalmaz, akkor a .for
   es az .endfor ko:zo:tt megadott utasitasok megismetlo"dnek minden
   egyes elem eseten. Ezek erteket a ciklus belsejeben rendre a entry
   valtozoban veszi fel.

     --------------------------------------------------------------

                          Fejezet 8. A honlap

8.1. Elo"keszu:letek

   A honlap elo"allitasahoz elso"sorban elegendo" szabad teru:letet
   kell keresnu:nk valamelyik merevlemezu:nko:n. Ennek mennyisege a
   valasztott modszerto"l fu:ggo"en ugy nagyjabol 200 MB-tol
   500 MB-ig terjedhet. Ez a becsles magaban foglalja az SGML
   eszko:zo:kho:z, a CVS repository megfelelo" reszeihez, valamint a
   honlap generalasahoz szu:kseges lemezteru:letet.

     Megjegyzes: Mindig elleno"rizzu:k, hogy a dokumentacio
     elo"allitasahoz hasznalt portok frissek legyenek. Ha nem vagyunk
     benne biztosak, akkor a portok telepitese elo"tt a pkg_delete(1)
     paranccsal to:ro:lju:k a korabbi valtozatukat. Peldaul ha a
     jade-1.2 csomagra van szu:ksegu:nk es a rendszeru:nko:n mar
     megtalalhato a jade-1.1, akkor a ko:vetkezo"t kell tennu:nk:

 # pkg_delete jade-1.1

   A honlap elo"allitasahoz ebben a fejezetben most ket modszert
   adunk meg:

     * A csup parancs hasznalataval hozzuk letre es tartsunk karban a
       gepu:nko:n a forrasok helyi masolatat valamelyik CVSup
       szerverro"l. Ez a legegyszeru"bb megoldas, mivel semmilyen
       tovabbi szoftver telepiteset nem igenyli. Ehhez a ko:vetkezo"
       szakaszban megadott supfile allomany mindig a szu:kseges
       allomanyok legfrissebb valtozatat keri le. Ez abban az esetben
       to:keletesen megfelelo", ha egyszeru"en csak le akarjuk
       generalni a honlapokat es nem kivanunk a forrasokkal dolgozni.

         Megjegyzes: A csup(1) a FreeBSD 6.2-RELEASE kiadastol az
         alaprendszer resze. Amennyiben meg a FreeBSD egy korabbi
         valtozatat hasznaljuk, akkor ezt a programot a
         Portgyu"jtemenybo"l a net/csup port telepitesevel erhetju:k
         el.

     * A cvsup parancs hasznalataval "CVS modban" hozzunk letre es
       tartsunk karban egy helyi CVS repositoryt a szu:kseges
       allomanyokkal. Ehhez peldaul a net/cvsup-without-gui port
       telepiteset kell elvegeznu:nk, ezaltal viszont egy sokkal
       rugalmasabb modszert nyeru:nk abban az esetben, ha gyorsan es
       ko:nnyeden hozza szeretnenk ferni a doc es www repositorykban
       tarolt allomanyok ku:lo:nbo:zo" revizioihoz, elo"zmenyeihez
       vagy eppen tarolni szeretnenk a FreeBSD ko:zponti CVS
       repositoryjaba.

     --------------------------------------------------------------

  8.1.1. Az egyszeru" megoldas: a csup hasznalata

   A csup az alaprendszer resze lett, de egy ideje mar nagyon sokan
   hasznaljak, to:bbek ko:zt a sajat portgyu"jtemenyu:k frissitesere.
   A most ko:vetkezo" pelda supfile allomannyal a honlapok
   elo"allitasahoz szu:kseges allomanyokat tudjuk elerni:

 #
 # Ezzel a konfiguracios allomannyal a FreeBSD honlapjanak
 # legeneralasahoz szu:kseges gyu"jtemenyeket tudjuk elerni.
 #
 # A http://www.freebsd.org/doc/handbook/mirrors.html honlapon talalhato
 # felsorolasbol valasszuk ki a hozzank legko:zelebb elhelyezkedo" CVSup
 # tu:kro:zest.

 *default host=cvsup10.FreeBSD.org
 *default base=/var/db
 *default prefix=/usr/build
 *default release=cvs tag=.
 *default delete use-rel-suffix
 *default compress

 # A FreeBSD repository teljes doc agat lekerju:k.

 doc-all

 # Lekerju:k a honlap forrasait.

 www

 # A holnapok elo"allitasahoz szu:kseges nehany alapveto" port lekerese.

 ports-base

   A default host helyere termeszetesen ne felejtsu:k el megadni a
   hozzank legko:zelebb elhelyezkedo" CVSup tu:kro:zest (peldaul
   cvsup.hu.FreeBSD.org), illetve a default prefix bejegyzesnel azt a
   ko:nyvtarat, ahova a lekert allomanyokat szeretnenk elhelyezni.
   Ezutan az igy kito:lto:tt mintat mentsu:k el peldaul
   doc-www-supfile neven es adjuk ki a ko:vetkezo" parancsot:

 # csup -g -L2 doc-www-supfile

   A parancs lefutasanak eredmenyekeppen ekkor tehat a default prefix
   ertekekent megadott ko:nyvtaron belu:l letrejo:nnek a doc/, www/
   es ports/ alko:nyvtarak (amely a peldankban a /usr/build volt).
   Ebben a ko:nyvtarban fogjuk egyebkent letrehozni az allomanyokat,
   ezert ezt erdemes egy olyan allomanyrendszerre tenni, ahol tehat
   elegendo" szabad teru:let all rendelkezesre.

   Remek! Most lepju:nk tovabb a honlap elo"allitasarol szolo
   reszhez.

     --------------------------------------------------------------

  8.1.2. A rugalmasabb megoldas: sajat doc es www repositoryk
  letrehozasa es karbantartasa

   Ez a modszer to:bb leheto"seget kinal, viszont cserebe
   telepitenu:nk kell hozza a net/cvsup-without-gui portot vagy
   csomagot.

     Megjegyzes: A net/cvsup-without-gui port forditasahoz szu:kseges
     a lang/ezm3 port, vagyis egy Modula 3 fordito. Ennek a forditasa
     viszonylag sok ido"t vesz igenybe es raadasul a legto:bben nem
     is hasznaljak masra, ezert a CVSup telepitesehez elso"sorban a
     csomagok hasznalatat javasoljuk.

   A CVSup program rendelkezik egy specialis, un. "CVS moddal",
   amelynek ko:szo:nheto"en leheto"ve teszi a CVS repositoryt alkoto
   ,v allomanyok elereset. Ez a funkcio jelenleg meg nem erheto" el a
   csup programban. A CVSup reszletes bemutatasat a FreeBSD
   keziko:nyv A forrasok szinkronizalasa cimu" reszeben olvashatjuk.

   A most ko:vetkezo" supfile allomany lekeri a holnapok
   elo"allitasahoz szu:kseges gyu"jtemenyeket es letrehozza a CVS
   repository helyi masolatat:

 #
 # Ezzel az allomannyal letre tudjuk hozni a CVS repository egy olyan
 # helyi masolatat, amelyben csak a FreeBSD holnapjanak elo"allitasahoz
 # szu:kseges gyu"jtemenyek talalhatoak meg.  Jelen pillanatban *kizarolag*
 # a cvsup paranccsal fog mu"ko:dni (a csup programmal tehat nem)

 *default host=cvsup10.FreeBSD.org
 *default base=/var/db
 *default prefix=/usr/dcvs
 *default release=cvs
 *default delete use-rel-suffix
 *default compress

 # A honlapok generalasahoz az alabbi gyu"jtemenyekre lesz szu:ksegu:nk:

 ports-base
 doc-all
 www

 # A CVS funkciokhoz meg ezek a gyu"jtemenyek is kelleni fognak:

 cvsroot-common
 cvsroot-ports
 cvsroot-doc

   A default host sorban ertelemszeru"en a hozzank legko:zelebb
   elhelyezkedo" CVSup tu:kro:zest adjuk meg (peldaul
   cvsup.hu.FreeBSD.org), illetve a default prefix bejegyzesnel pedig
   azt a ko:nyvtarat, ahol a repository allomanyait kivanjuk tarolni.
   Valamilyen, peldaul doc-ww-cvsfile neven mentsu:k el ezt a mintat
   es adjuk ki a ko:vetkezo" parancsot:

 # cvsup -g -L2 doc-www-cvsfile

   Tovabba erdemes meg a parancsertelmezo"nk inditoallomanyaiban
   beallitani a CVSROOT ko:rnyezeti valtozo erteket is. Peldaul
   vegyu:k fel az alabbi sort a .cshrc allomanyunkba:

 setenv CVSROOT /usr/dcvs

   Ennek megadasaval a repositoryval kapcsolatos mu"veletek
   elvegzesekor a (lentebb lathato) parancsbol elhagyhatjuk a -d
   parameter megadasat.

   Jelenleg a repositoryban tarolt allomanyok befogadasahoz legalabb
   400 MB tarteru:letre lesz szu:ksegu:nk. A honlapok elo"allitasa
   soran ezen felu:l ideiglenesen meg nagyjabol tovabbi 200 MB hely
   kellhet. A cvsup parancs lefutasa utan mar ki is kerhetju:k a
   forrasokat a munkako:nyvtarunkba:

 # mkdir /usr/build
 # cd /usr/build
 # cvs -d /usr/dcvs -R co -AP doc www ports

   Ez a parancs lenyegeben ugyanannak felel meg, ahogy a csup keri le
   az allomanyokat a CVSup szerverto"l. A folyamat befejezo"dese utan
   a munkako:nyvtarban tehat tulajdonkeppen ugyanazokat fogjuk
   talalni, mint az egyszeru"bb, csup alapu modszer eseteben.

   Az iment bemutatott cvsup parancs folyamatos hasznalataval tudjuk
   rendszeresen karbantartani a CVS repository helyi masolatat. Az
   elso" esetben meg viszonylag sok allomany fog leto:lto"dni,
   azonban a keso"bbiekben mar viszont csak nehany percet vesz
   igenybe a frissites.

     --------------------------------------------------------------

8.2. A honlapok elo"allitasa

   Miutan az elo"bb targyalt modszerek valamelyikevel
   elo"keszitettu:k rendszeru:nko:n a honlapok forrasainak egy
   naprakesz masolatat, keszen allunk a honlapok letrehozasara. A
   peldankban az ehhez hasznalt munkako:nyvtar a /usr/build volt,
   ahol mar minden szu:kseges allomany megtalalhato.

    1. Lepju:nk be a munkako:nyvtarba:

 # cd /usr/build

    2. A honlapok elo"allitasa a www/en ko:nyvtarbol indul, az all
       make(1) cel vegrehajtasaval megkezdo"dik a honlapok keszitese.

 # cd www/en
 # make all

     --------------------------------------------------------------

8.3. A generalt honlapok telepitese a webszerverre

    1. Ha nem az en ko:nyvtarban allunk, akkor valtsunk vissza ra.

 # cd /usr/build/www/en

    2. A DESTDIR valtozoban allitsuk be a honlapok tenyleges helyet,
       es futtassuk le vele a install make(1) celt.

 # env DESTDIR=/usr/local/www make install

    3. Ha az elo"bb megadott ko:nyvtarba korabban mar masoltunk
       honlapokat, akkor az ujabb masolas soran nem to:rlo"dnek a
       regi vagy elavult lapok. Peldaul ha a honlapokat napi
       rendszereseggel frissitju:k, akkor a ko:vetkezo" paranccsal
       meg tudjuk keresni es to:ro:lhetju:k azokat a lapokat,
       amelyeket mar harom napja nem frissitettu:nk.

 # find /usr/local/www -ctime 3 -print0 | xargs -0 rm

     --------------------------------------------------------------

8.4. Ko:rnyezeti valtozok

   CVSROOT

           A CVS allomanyait tarolo ko:nyvtar gyo:kere. Ha a CVSup
           alapu modszert alkalmazzuk, akkor erdemes a hozza tartozo
           valtozot beallitanunk:

 # CVSROOT=/usr/dcvs; export CVSROOT

           A CVSROOT egy ko:rnyezeti valtozo. Vagy a paranccsorban,
           vagy pedig a parancsertelmezo"nknek megfelelo"
           konfiguracios allomanyban (peldaul .profile) kell
           beallitanunk. Ennek pontos mikentjet maga a
           parancsertelmezo" hatarozza meg (a fenti parancsban
           peldaul a bash es a hozza hasonlo parancsertelmezo"k altal
           alkalmazott megadasi mod lathato).

   ENGLISH_ONLY

           Ha beallitjuk es nem u:res, akkor a folyamat soran csak az
           angol nyelvu" oldalak fognak elkeszu:lni, a forditasok
           figyelmen kivu:l maradnak. Peldaul:

 # make ENGLISH_ONLY=YES all install

           Ha le akarjuk tiltani az ENGLISH_ONLY hatasat es az
           o:sszes oldalt az o:sszes elerheto" forditassal
           letrehozni, akkor az ENGLISH_ONLY valtozonak adjunk u:res
           erteket:

 # make ENGLISH_ONLY="" all install clean

   WEB_ONLY

           Ha beallitottuk es az erteke nem u:res, akkor hatasara
           csak a www ko:nyvtarban talalhato HTML oldalak allitodnak
           elo" es telepito"dnek. Ilyenkor a doc ko:nyvtar teljes
           tartalma (keziko:nyv, GYIK es egyeb leirasok) figyelmen
           kivu:l marad.

 # make WEB_ONLY=YES all install

   WEB_LANG

           Ha beallitottuk, akkor a www ko:nyvtaron belu:l csak a
           benne megadott nyelvekhez tartozo ko:nyvtarak fognak
           elo"allitodni. Az angol kivetel tehat ilyenkor minden mas
           nyelv kimarad a feldolgozasbol. Peldaul:

 # make WEB_LANG="el es hu nl" all install

   NOPORTSCVS

           Ennek megadasakor a Makefile allomanyok nem kernek ki
           allomanyokat a portokhoz tartozo repositorybol. Ehelyett a
           szu:kseges allomanyokat ko:zvetlenu:l a /usr/ports
           ko:nyvtarbol (vagy ahova a PORTSBASE valtozo erteke mutat)
           fogjak atmasolni.

   A WEB_ONLY, WEB_LANG, ENGLISH_ONLY es NOPORTSCVS valtozok a make
   programhoz tartoznak. Ezek erteket az /etc/make.conf allomanyban,
   vagy ko:rnyezeti valtozokhoz hasonloan parancssorbol, illetve a
   parancsertelmezo" konfiguracios allomanyaiban allithatjuk be.

     --------------------------------------------------------------

                         Fejezet 9. Forditasok

   Ebben a fejezetben gyakran ismetelt kerdesek es valaszok
   formajaban probalunk segitseget nyujtani a FreeBSD
   dokumentaciojanak (a keziko:nyv, a GYIK, ku:lo:nbo:zo" leirasok,
   man oldalak es egyebek) ku:lo:nbo:zo" nyelvekre forditasaban.

   Az itt szereplo" bejegyzesek nagyreszt az eredetileg Frank
   Gru:nder (<elwood@mc5sys.in-berlin.de>) altal a Nemet FreeBSD
   Dokumentacios Projekt szamara o:sszeallitott GYIK tartalman
   alapszanak, amelyet Bernd Warken (<bwarken@mayn.de>) forditott
   keso"bb angolra.

   A bejegyzeseket jelenleg a Documentation Engineering Team
   <doceng@FreeBSD.org> tartja karban.

   9.1. Miert eppen GYIK?

   9.2. Mit az az i18n es l10n?

   9.3. Van ku:lo:n levelezesi lista a forditok szamara is?

   9.4. Szu:kseg van meg forditokra?

   9.5. Milyen nyelveket kell ismerni?

   9.6. Milyen szoftvereket kell ismerni?

   9.7. Honnan lehet kideriteni, hogy esetleg valaki mas mar dolgozik
   ugyanazon nyelv forditasan?

   9.8. Senki sem fordit a kivalasztott nyelvre. Mi a teendo"?

   9.9. Hova lehet ku:ldeni forditasokat?

   9.10. Hova lehet beku:ldeni a forditasokat, ha senki mas nem
   dolgozik meg forditason az adott nyelvhez?

   9.11. A forditas tartalmazhat a nyelvre vagy orszagra vonatkozo
   tovabbi informaciokat?

   9.12. Hogyan illesztheto"ek be a dokumentacioba nemzeti
   karakterek?

   9.13. Hogyan szolitsuk meg az Olvasot?

   9.14. Kell mas egyeb informaciot elhelyeznu:nk a forditasokban?

   9.1. Miert eppen GYIK?

   A freebsd-doc levelezesi listan egyre to:bben es to:bben jelzik,
   hogy szeretnek leforditani a FreeBSD dokumentaciojat ku:lo:nbo:zo"
   idegennyelvekre. Az itt o:sszegyu"jto:tt kerdesekben ezert most
   igyekszu:nk megvalaszolni az ilyenkor altalaban elo"keru:lo"
   problemakat, hogy minel gyorsabban el tudjak kezdeni a munkat.

   9.2. Mit az az i18n es l10n?

   Az i18n jelentese internationalization (idegennyelvu"seg), az l10n
   jelentese pedig localization (honositas). Ezeket egyszeru"sitettek
   le es ro:viditettek.

   Az i18n ugy ertelmezheto", hogy elo"szo:r egy "i", majd 18 betu",
   aztan egy "n". Ehhez hasonloan, az l10n egy "l", amelyet 10 betu"
   ko:vet es egy "n" zar.

   9.3. Van ku:lo:n levelezesi lista a forditok szamara is?

   Igen. Az egyes forditoi csapatoknak to:bbnyire van sajat o:nallo
   levelezesi listajuk. Ezzel, illetve a csapatok altal mu"ko:dtetett
   webhelyekkel kapcsolatban a forditoi projektekkel foglalkozo
   oldalon talalhatunk bo"vebb informaciokat.

   9.4. Szu:kseg van meg forditokra?

   Igen. Minel to:bben dolgoznak egy forditason, annal gyorsabban
   keszu:l el, illetve annal gyorsabban frissu:l az eredeti angol
   dokumentacio valtozasai szerint.

   Nem kell kepzett szakforditonak lenni ahhoz, hogy segiteni
   tudjunk.

   9.5. Milyen nyelveket kell ismerni?

   Nem art jol ismernu:nk az irott angolt es ertelemszeru"en
   folyekonyan beszelni a forditas celnyelvet.

   Az angol nyelv ismerete egyebkent nem ko:telezo". Peldaul a GYIK
   spanyol forditasat elkeszithetju:k a magyar valtozat alapjan is.

   9.6. Milyen szoftvereket kell ismerni?

   Mindenkeppen javasoljuk, hogy hozzunk letre magunknak egy helyi
   masolatot a FreeBSD repositoryjarol (legalabb a dokumentaciorol) a
   CTM vagy a CVSup segitsegevel. Az emlitett alkalmazasok
   hasznalatarol a FreeBSD keziko:nyv A forras szinkronizalasa cimu"
   szakaszaban olvashatunk reszletesebben.

   Hasznos, ha jaratosak vagyunk a CVS hasznalataban. Segitsegevel
   meg tudjuk nezni, hogy mi valtozott a ku:lo:nbo:zo" reviziokban,
   igy mindig csak a valtozasok leforditasaval karban tudjuk tartani
   a leforditott dokumentaciokat.

   9.7. Honnan lehet kideriteni, hogy esetleg valaki mas mar dolgozik
   ugyanazon nyelv forditasan?

   A Dokumentacios Projekt forditasokkal foglalkozo oldalan
   megtalalhatjuk a jelenleg ismert o:sszes forditast. Ha valaki vagy
   valakik mar dolgoznak forditason a kivalasztott nyelvhez, akkor
   inkabb vegyu:k fel velu:k a kapcsolatot, hogy ne dolgozzon senki
   sem feleslegesen.

   Attol fu:ggetlenu:l, hogy az emlitett oldal szerint senki sem
   foglalkozik az adott nyelvre forditassal, a biztonsag kedveert
   ku:ldju:nk meg egy levelet a FreeBSD Dokumentacios Projekt
   levelezesi lista cimere. Elo"fordulhat ugyanis, hogy hozzank
   hasonloan valaki szinten szeretne forditani, de hivatalosan meg
   nem jelentette be.

   9.8. Senki sem fordit a kivalasztott nyelvre. Mi a teendo"?

   Nos, ebben az esetben gratulalunk, mienk a "Nyelv FreeBSD
   Dokumentacios Projekt"! Isten hozott a fedelzeten!

   Elso"kent alaposan fontoljuk meg, hogy valoban hajlandoak vagyunk
   kello" ido"t szentelni ra. Mivel jelen pillanatban egyedu:l csak
   mi foglalkozunk az adott nyelvi forditassal, neku:nk magunknak
   kell kepviselnu:nk es nepszeru"sitenu:nk a munkankat, illetve
   iranyitani a keso"bb csatlakozni kivano o:nkentesek munkajat.

   Irjunk egy levelet a FreeBSD Dokumentacios Projekt levelezesi
   listajara, amelyben bejelentju:k, hogy nekikezdu:nk forditani az
   adott nyelvre, ezaltal felkeru:l az elo"bb emlitett honlapra.

   Ha az adott nyelvhez tartozo orszagban van a FreeBSD Projektnek
   valamilyen tu:kro:zese, akkor erdemes kapcsolatba lepnu:nk az
   u:zemelteto"ito"l es kerni a munkankhoz nemi tarhelyet, esetleg a
   levelezes tamogatasat vagy sajat egy levelezesi listat.

   Valasszunk egy dokumentumot es kezdju:k el forditani. Erdemes
   valamelyik ro:videbb resszel kezdeni, peldaul a GYIK-kal vagy
   valamelyik leirassal.

   9.9. Hova lehet ku:ldeni forditasokat?

   Ez valtozo. Ha mar az adott nyelven dolgozik egy forditocsapat
   (peldaul a magyar vagy a nemet), akkor a sajat honlapjukon
   valoszinu"leg megadjak hogyan kezelik es hogy lehet hozzajuk
   eljuttatni a forditasokat.

   Amennyiben viszont meg csak egyedu:l dolgozunk az erintett nyelven
   (vagy a forditocsapatunk kepviseleteben szeretnenk eljuttatni a
   munkankat a FreeBSD Projektnek), akkor erdemes ko:zvetlenu:l a
   FreeBSD Projektnek ku:ldeni a forditasainkat (lasd a ko:vetkezo"
   kerdest).

   9.10. Hova lehet beku:ldeni a forditasokat, ha senki mas nem
   dolgozik meg forditason az adott nyelvhez?

   avagy:

   A forditocsapatok hova tudjak ku:ldeni a tagjaik altal keszitett
   forditasokat?

   Elo"szo:r is az elkeszu:lt forditasokat a megfelelo" formara kell
   hoznunk. Ez nagyjabol azt jelenti, hogy tegyu:k a mar meglevo"
   dokumentaciok ko:ze es probaljuk meg elo"allitani belo"le a
   ku:lo:nbo:zo" formatumokat.

   A FreeBSD dokumentacioja jelenleg a legfelso" szinten egy doc/
   ko:nyvtarba szervezo"dik. A benne talalhato ko:nyvtarakat az adott
   nyelvek ISO639 szabvanyu (a FreeBSD 1999. januar 20. utani
   valtozataiban a /usr/share/misc/iso639 allomanyban definialt)
   kodja szerint nevezik el.

   Ha az adott nyelv to:bbfele kodolassal is rendelkezik (mint
   peldaul a kinai), akkor ezen a szinten az egyes kodolasokhoz
   ku:lo:n ko:nyvtarak fognak tartozni.

   Vegezetu:l az egyes dokumentumokat tegyu:nk ku:lo:n ko:nyvtarakba.

   Peldaul egy kepzeletbeli sved forditas ko:ru:lbelu:l igy nezne ki:

 doc/
     sv_SE.ISO8859-1/
                      Makefile
                      books/
                            faq/
                                Makefile
                                book.sgml

   Az sv_SE.ISO8859-1 a forditas neve, amely tehat a korabban
   targyalt nyelv.kodolas alakban szerepel. A dokumentacio
   elo"allitasahoz elhelyeztu:nk meg benne ket Makefile allomanyt is.

   A tar(1) es gzip(1) programok segitsegevel to:mo:ritsu:k o:ssze az
   igy o:sszekeszitett dokumentaciot es juttassuk el a Projekthez.

 % cd doc
 % tar cf swedish-docs.tar sv_SE.ISO8859-1
 % gzip -9 swedish-docs.tar

   Az igy keletkezo" swedish-docs.tar.gz allomanyt to:ltsu:k fel
   valahova. Ha nincs sajat tarhelyu:nk az interneten (mert peldaul a
   szolgaltatonk nem bocsatott a rendelkezesu:nkre), akkor ku:ldju:nk
   egy levelet a Documentation Engineering Team <doceng@FreeBSD.org>
   cimere es segitenek megszervezni az allomany atvetelet.

   Akarmelyik megoldast is valasztjuk, a send-pr(1) hasznalataval ne
   felejtsu:k el jelezni, hogy beku:ldtu:k a forditast. Mivel nem
   nagyon valoszinu", hogy a forditast tenylegesen tarolo szemely
   folyekonyan beszelne az adott nyelvet, ezert mielo"tt elku:ldju:k,
   erdemes rendesen atnezetni a forditasunkat.

   Valaki (valoszinu"leg a Dokumentacios Projekt valamelyik
   vezeto"je, a Documentation Engineering Team <doceng@FreeBSD.org>
   tagja) ezutan elleno"rzi, hogy beku:ldo:tt forditas nem tartalmaz
   semmilyen technikai hibat. Ku:lo:no:sen a ko:vetkezo"kre figyelnek
   ilyenkor:

    1. Minden allomanyban megvan a verziokezeleshez szu:kseges
       azonosito (mint peldaul a Projekt eseteben a "FreeBSD")?

    2. Az sv_SE.ISO8859-1 ko:nyvtarban hibamentesen lefut a make all
       parancs?

    3. A forditassal kiegeszitve a teljesen FreeBSD dokumentaciora
       hibamentesen lefut a make install parancs?

   Akarki is nezi majd at a beku:ldo:tt forditast, ha az elo"bb
   felsoroltak barmelyikevel problema akad, vissza fogjak ku:ldeni,
   hogy javitsuk ki.

   Ha viszont mindent rendben talalnak, akkor a forditasunk hamarosan
   bekeru:l a FreeBSD repositoryjaba.

   9.11. A forditas tartalmazhat a nyelvre vagy orszagra vonatkozo
   tovabbi informaciokat?

   Alapveto"en ezt nem javasoljuk.

   Peldaul a keziko:nyv koreai forditasaban szeretnenk hozzaadni egy
   szakaszt a Koreaban talalhato boltokrol.

   Igazabol nem latjuk indokoltnak, hogy ez az informacio miert ne
   lehetne resze az angol (vagy nemet, spanyol, magyar stb.)
   valtozatoknak. Ko:nnyen elo"fordulhat ugyanis, hogy egy Koreaban
   elo", angol nyelvi beszelo" szeretne a ko:rnyeken keresni egy
   ilyen u:zletet. Mellesleg ezzel inkabb jobban lathatova valik
   mindenki szamara, hogy a FreeBSD a vilag mennyi orszagaban
   elerheto". Ez azert nem is olyan rossz.

   Ha tehat valamilyen orszagfu:ggo" informaciot szeretnenk betenni a
   dokumentacioba, akkor elo"szo:r ku:ldju:nk rola egy hibajelentest
   (a send-pr(1) segitsegevel) a keziko:nyv szamara, es csak ezutan
   forditsuk vissza az adott nyelvre.

   Ko:szo:nju:k az egyu:ttmu"ko:dest!

   9.12. Hogyan illesztheto"ek be a dokumentacioba nemzeti
   karakterek?

   Az alap ASCII keszletben meg nem jeleno" karaktereket hivatalosan
   SGML egyedek formajaban kell hasznalnunk.

   Ro:viden: egy "es jellel" (&) kezdo"dnek, majd az azonositojukat
   ko:veto"en egy pontosvesszo"vel (;) zarulnak.

   A nemzeti karakterek abrazolasara hasznalhato egyedeket az ISO8879
   szabvanyban definialtak, amely a Portgyu"jtemenybo"l a
   textproc/iso8879 porton keresztu:l erheto" el.

   Nehany peldakeppen ezek ko:zu:l:

   Egyed: &eacute;

   Megjelenes: e

   Leiras: Ekezetes "e".

   Egyed: &Eacute;

   Megjelenes: E

   Leiras: Ekezetes "E".

   Egyed: &uuml;

   Megjelenes: u:

   Leiras: Tremas (umlautos, ketpontos) "u".

   Miutan telepitettu:k az emlitett portot, a
   /usr/local/share/sgml/iso8879 ko:nyvtarban talalhato allomanyokban
   lesz a szabvany szerint elfogadott o:sszes egyed.

   9.13. Hogyan szolitsuk meg az Olvasot?

   Az angol nyelvu" dokumentacioban az Olvasot altalaban a "you"
   szoval szoktak megszolitani, azonban ezzel sok mas nyelvto"l
   eltero"en nem valasztjak ku:lo:n az informalis es formalis
   stilust.

   Ha olyan nyelvre forditunk, amelyben letezik ez a
   megku:lo:nbo:ztetes, probaljunk az adott nyelven irott
   szakszo:vegek stilusahoz illeszkedni. Ha nincs semmilyen
   o:tletu:nk, akkor irjunk visszafogott, illedelmes
   megfogalmazasban.

   9.14. Kell mas egyeb informaciot elhelyeznu:nk a forditasokban?

   Igen!

   Az angol nyelvu" dokumentumok fejlece altalaban valahogy igy
   szokott kinezni:

 <!--
      The FreeBSD Documentation Project

      $FreeBSD: doc/en_US.ISO8859-1/books/fdp-primer/translations/chapter.sgml,v 1.5 2000/07/07 18:38:38 dannyboy Exp $
 -->

   A pontos felepites etto"l nemileg elterhet, de szinte biztos, hogy
   mindig talalunk benne egy $FreeBSD$ kezdetu" sort, illetve egy The
   FreeBSD Documentation Project szo:veget. A $FreeBSD$ reszt a
   verziokezelo" rendszer fogja magatol behelyettesiteni, ezert az uj
   allomanyok eseteben ennek u:resnek kell lennie (egyszeru"en csak
   $FreeBSD$).

   A forditasoknak tartalmazniuk kell egy sajat $FreeBSD$ sort,
   illetve a FreeBSD Documentation Project nevet cserelju:k ki az
   adott nyelvhez tartozo The FreeBSD nyelv-angolul Documentation
   Project nevre.

   Mindezek mellett erdemes meg egy harmadik sort is felvenni a
   dokumentumba, amellyel jelezzu:k a forraskodban, hogy a forditas
   melyik angol nyelvu" szo:veg alapjan keszu:lt.

   Ennek megfelelo"en tehat a magyar forditasokban altalaban a
   ko:vetkezo" szo:veg szerepel:

 <!--
      The FreeBSD Hungarian Documentation Project

      $FreeBSD: release/9.1.0/hu_HU.ISO8859-2/books/fdp-primer/translations/chapter.sgml 38826 2012-05-17 19:12:14Z hrs $
      Original revision: 1.31
 -->

     --------------------------------------------------------------

                    Fejezet 10. A fogalmazas stilusa

   A FreeBSD dokumentaciojat keszito" rengeteg iro munkajanak
   o:sszehangolasara ebben a fejezetben megadunk nehany ko:vetendo"
   alapelvet.

   Az angol nyelvu" dokumentacio irasakor az amerikai angol szerinti
   helyesirast hasznaljuk!

           A szavak helyesirasat tekintve az angolnak to:bb
           ku:lo:nbo:zo" valtozata letezik. Vitas helyzetekben az
           egysegesseg kedveert ezert mindig az amerikai helyesirast
           tekintsu:k iranyadonak. Ennek megfelelo"en tehat "color"
           es nem "colour", "rationalize" es nem "rationalise", stb.

             Megjegyzes: A brit angol hasznalata elfogadott lehet
             beku:ldo:tt cikkek eseteben, viszont ilyenkor a
             helyesirasnak egysegesnek kell lennie a teljes
             dokumentumon belu:l. Az o:sszes to:bbi dokumentum, tehat
             ko:nyvek, honlapok, man oldalak stb. eseten azonban
             mindig amerikai angolt kell alkalmazni.

   Ne ro:viditsu:nk!

           Ne alkalmazzunk ro:viditeseket a szo:vegben. Mindig minden
           kifejezest, szot irjunk ki teljes alakjaban. "Pl. ez a
           pelda" tehat nem helyes. Angol nyelven mindez az
           o:sszevonasok elkeru:lesere vonatkozik, tehat a formalis
           fogalmazasi stilusra.

           A ro:viditesek elhagyasaval ko:nnyebb a szo:vegnek
           formalis jelleget adni, igy sokkal precizebben
           megfogalmazott, a forditok szamara is ertheto"bb
           mondatokat nyeru:nk.

   A felsorolasoknal tegyu:nk ki vesszo"ket!

           Angol nyelven, ha to:bb elemet sorolunk fel egyetlen
           bekezdesben, akkor ezeket mindig vesszo"kkel kell
           tagolnunk. Az utolso elemnel mindezt egeszitsu:k ki meg
           egy "and" ("es") szoval. A magyarban figyelju:nk arra,
           hogy ez ele mar nem kell vesszo".

           Peldaul tekintsu:k a ko:vetkezo" mondatot:

             This is a list of one, two and three items.

           Magyarul:

             Ez a lista egy, ket es harom elembo"l all.

           Az angol valtozat eseten felveto"dhet a kerdes, hogy ez a
           lista most "egy", "ket" es "harom" elembo"l all, vagy
           "egy", "ket es harom" elembo"l.

           Ezert itt az utolso tag elo"tt is ki kell tenni a
           vesszo"t:

             This is a list of one, two, and three items.

   Keru:lju:k a szoismetlest!

           Leheto"seg szerint to:rekedju:nk a szoismetlesek
           elkeru:lesere. Ez konkretan a "a parancs", "az allomany"
           es "man parancs" jellegu" kifejezesek mello"zeset jelenti,
           mert ezek sokszor feleslegesen szerepelnek a szo:vegben. A
           magyar forditasban azonban neha hasznosnak bizonyulnak,
           ku:lo:no:sen a ragozasban.

           Most mutatunk ket peldat a parancsokra. Ezek ko:zu:l a
           masodikban bemutatott stilust javasoljuk az angol
           szo:vegek eseten.

           Use the command cvsup to update your sources.

           Use cvsup to update your sources.

           A magyar szo:vegben viszont ennek to:keletesen elfogadott
           a ko:vetkezo" tipusu forditasa, mivel igy ko:nnyebb
           ragozni a parancsot:

           A forrasainkat a cvsup paranccsal frissitsu:k.

           Ha a magyarban is el akarjuk keru:lni minden aron az ilyen
           jellegu" ismetleseket, akkor probalkozhatunk ugy irni a
           mondatot, hogy ne kelljen az idegen szot ragoznunk:

           A cvsup segitsegevel frissitsu:k a forrasainkat.

           Az alabbi peldakban az allomanyok neveire lathatunk
           peldakat, amelyek ko:zu:l ismet a masodikat javasoljuk az
           angol nyelv eseten:

           ... in the filename /etc/rc.local...

           ... in /etc/rc.local...

           A magyarban szinten a korabbiak ervenyesek.

           A most ko:vetkezo" peldakban man hivatkozasokat lathatunk.
           Ko:zu:lu:k ismet a masodik lesz a javasolt:

           See man csh for more information.

           See csh(1).

           A magyar forditasban:

           Lasd csh(1).

           Vagy:

           Lasd a csh(1) man oldalt.

   Mindig hagyjunk ket szoko:zt a mondatok ko:zo:tt!

           A mondatok vegen mindig hagyjunk ket szoko:znyi helyet.
           Ezaltal javul a szo:veg olvashatosaga, valamint
           megko:nnyiti az Emacs es a hozza hasonlo eszko:zo:k
           hasznalatat.

           Habar vitathato, hogy ez a megku:lo:nbo:ztetes egyaltalan
           szu:kseges-e, bizonyos esetekben valoban hasznos lehet,
           ku:lo:no:sen neveknel. Erre remek pelda "Jordan K.
           Hubbard". Ebben a nevben ko:zepen talalhato egy H, amelyet
           a mondat vegehez hasonloan egy pont es egy szoko:z ko:vet,
           viszont jol lathato, hogy itt nem er veget a mondat.

   Az angol nyelvu" fogalmazasi stilus szabalyairol reszletesebb
   bemutatast William Strunk Elements of Style cimu" ko:nyvebo"l
   kaphatunk.

     --------------------------------------------------------------

10.1. A forraskod stilusa

   Mivel a dokumentacio forrasat egyszerre to:bben szerkesztik,
   valamilyen modon egyseges formaban kell tartani. Ennek erdekeben
   legyu:nk szivesek az alabbiakban megadott iranymutatasok szerint
   dolgozni.

     --------------------------------------------------------------

  10.1.1. Kis- es nagybetu"k

   A cimkeket soha ne nagybetu"kkel, hanem mindig kisbetu"kkel irjuk,
   peldaul <para> es nem <PARA>.

   Az SGML ko:rnyezetekben megjeleno" szo:vegeket viszont altalaban
   nagybetu"vel kell irni, peldaul <!ENTITY...>, <!DOCTYPE...>, es
   nem <!entity...> vagy <!doctype...>.

     --------------------------------------------------------------

  10.1.2. Mozaikszavak

   A mozaikszavakat elso" alkalommal altalaban illik rendesen kiirni,
   peldaul: "Network Time Protocol (NTP)". Miutan definialtuk a
   mozaikszo mo:go:tt allo jelentest, elegendo" csak a ro:viditett
   alakot hasznalni (nem kell tehat a teljes kifejezest, kiveve, ha
   az adott szo:vegko:rnyezetben annak to:bb ertelme van). A
   mozaikszavakat dokumentumonkent egyszer definialjuk. Ha viszont
   neku:nk jobban megfelel, akkor akar fejezetenkent is kifejthetju:k
   az egyes mozaikszavakat.

   A mozaikszavak elso" harom megjeleneset az <acronym> elemmel kell
   jelo:lni, ahol egy role tulajdonsagban megadjuk a mo:go:tt allo
   teljes kifejezest. Ennek ko:szo:nheto"en a dokumentumok
   feldolgozasa soran letre lehet hozni szoszedetet az alkalmazott
   ro:viditesekhez, illetve a honlapokon meg lehet oldani, hogy ha az
   egerrel fele visszu:k a kurzort, megjelenjen a teljes megnevezes.

     --------------------------------------------------------------

  10.1.3. To:rdeles

   Mindegyik forras to:rdelese a nulladik oszloptol indul,
   fu:ggetlenu:l attol, hogy az adott allomanyt milyen mas allomany
   fogja keso"bb tartalmazni.

   A nyitocimkek utan ket szoko:zzel kell bentebb huzni a szo:veget.
   Ennek megfelelo"en a zarocimkek pedig ket szoko:zzel cso:kkentik
   az aktualis behuzas merteket. A sorok elejen szereplo"
   szoko:zo:ket nyolcas csoportban cserelju:nk tabulatorokra. Ne
   hasznaljunk szoko:zo:ket a tabulatorok elo"tt, es ne tegyu:nk
   tovabbi szoko:zo:ket a sorok vegere. Ha az elemek tartalma egy
   sornal hosszabb, akkor a ko:vetkezo" sort az elem nyitocimkejehez
   kepest mindig ket szoko:zzel bentebb kell kezdeni.

   Peldaul ennek a szakasznak igy nez ki a szabalyos to:rdelese:

 +--- Ez a nulladik oszlop
 V
 <chapter>
   <title>...</title>

   <sect1>
     <title>...</title>

     <sect2>
       <title>To:rdeles</title>

       <para>Mindegyik forras to:rdelese a nulladik oszloptol indul,
         <emphasis>fu:ggetlenu:l</emphasis> attol, hogy az adott allomany
         milyen mas allomany fogja keso"bb tartalmazni.</para>

       ...
     </sect2>
   </sect1>
 </chapter>

   Ha az Emacs vagy XEmacs szerkeszto"kkel dolgozunk, akkor az
   allomanyok megnyitasakor automatikusan be kellene to:lto"dnie az
   sgml-mode kiegeszitesnek, illetve az egyes forrasok vegen
   talalhato valtozok pontosan a fenti szabalyok betartatasarol
   gondoskodnak.

   A Vim szerkeszto"vel dolgozoknak pedig a ko:vetkezo" beallitasokat
   javasoljuk:

 augroup sgmledit
   autocmd FileType sgml set formatoptions=cq2l " Specialis formazasi beallitasok
   autocmd FileType sgml set textwidth=70       " Legfeljebb 70 oszlop szeles sorok
   autocmd FileType sgml set shiftwidth=2       " Az automatikus behuzas merteke
   autocmd FileType sgml set softtabstop=2      " A tabulator 2 szoko:zzel visz bentebb
   autocmd FileType sgml set tabstop=8          " 8 szoko:z csereje egy tabulatorra
   autocmd FileType sgml set autoindent         " Automatikus behuzas
 augroup END

     --------------------------------------------------------------

  10.1.4. A cimkek stilusa

    10.1.4.1. A cimkek elrendezese

   Az egy behuzasi szinten talalhato cimkeket mindig valasszuk el egy
   u:res sorral, a to:bbi esetben viszont ne:

 <article>
   <articleinfo>
     <title>NIS</title>

     <pubdate>1999 oktober</pubdate>

     <abstract>
       <para>...
         ...
         ...</para>
     </abstract>
   </articleinfo>

   <sect1>
     <title>...</title>

     <para>...</para>
   </sect1>

   <sect1>
     <title>...</title>

     <para>...</para>
   </sect1>
 </article>

     --------------------------------------------------------------

    10.1.4.2. A cimkek tagolasa

   Bizonyos cimkek, mint peldaul az <itemizedlist>, amelyekben
   tovabbi cimkek szerepelnek es nem karakteres adat, mindig egyedu:l
   allnak egy sorban.

   A <para> es <term> cimkek eseten viszont szu:kseg van tovabbi
   cimkekre a karakteres adatok befoglalasahoz, ezert ilyenkor a
   tartalom ko:zvetlenu:l a cimke utan ko:vetkezik, ugyanabban a
   sorban.

   Ugyanez ervenyes az emlitett cimketipusok zarasakor.

   A cimketipusok keveredese egy nyilvanvalo problemat eredmenyez.

   Amikor egy karakteres adatot tarolni nem kepes elemet nyito cimke
   ko:zvetlenu:l ko:vet egy karakteres adatokat bevezeto" cimket,
   ku:lo:n sorba kell keru:lniu:k. A masodik cimket a szabalyok
   szerint kell behuzni.

   Amikor egy karakteres adatokat befoglalo cimke zarodik
   ko:zvetlenu:l a karakteres adatokat tartalmazni nem kepes cimke
   utan, szerepelhetnek ugyanabban a sorban.

     --------------------------------------------------------------

  10.1.5. Valtoztatasok a forras to:rdelesen

   A forrasok valtoztatasa soran u:gyelju:nk arra, hogy sose
   taroljunk egyszerre a repositoryba tartalmat es to:rdelest erinto"
   modositasokat.

   Ennek ko:szo:nheto"en a dokumentaciot fordito csapatok ko:nnyebben
   eszreveszik, hogy mi valtozott a modositasunk nyoman. Igy nem kell
   azon gondolkozniuk, hogy vajon most tenyleg valtozott a tartalom,
   vagy csak ujrato:rdeltu:k a sorokat.

   Peldaul ha felvettu:nk ket mondatot meg egy bekezdeshez, es ezzel
   az adott bekezdes sorainak hossza tulsagosan megno"tt, akkor
   elo"szo:r taroljuk a hosszu sorokat tartalmazo valtozatot. Ezutan
   vegezzu:k el a szu:kseges to:rdelest es taroljuk azt a valtozatot
   is. Ez utobbi esetben azonban ne felejtsu:k egyertelmu"en jelezni
   a tarolashoz tartozo u:zenetben, hogy csak a to:rdelesen
   valtoztattunk ("whitespace-only change"). Igy a forditok tudni
   fogjak, hogy ezt figyelmen kivu:l kell hagyniuk.

     --------------------------------------------------------------

  10.1.6. Nem to:rheto" szoko:zo:k

   Leheto"leg keru:lju:k a sorto:reseket olyan helyeken, ahol csunyan
   neznenek ki, vagy rontananak a szo:veg olvashatosagan. A
   sorto:resek mindig a kimeneti formatum altal alkalmazott
   sorszelessegto"l fu:ggenek. Ku:lo:no:sen a HTML oldalakon
   talalhato formazott bekezdesek jelennek meg izlestelenu:l egy
   szo:veges bo:ngeszo"ben, mint peldaul ez is:

 Az adattarolo kapacitasa altalaban 40 MB es 15
 GB ko:zo:tt valtozik.  Hardveres to:mo:ritessel ...

   Az &nbsp; altalanos egyed viszont megtiltja az egymashoz szorosan
   ko:to"do" elemek ko:zti sorto:rest. Az ilyen "nem to:rheto""
   szoko:zo:k hasznalatat elso"sorban a ko:vetkezo" helyeken
   javasoljuk:

     * mennyisegek es egysegek ko:zo:tt:

 57600&nbsp;bps

     * program neve es verzioszama ko:zo:tt:

 FreeBSD&nbsp;7.1

     * to:bb szobol allo nevek eseten (ovatosan banjunk ezzel viszont
       olyan hosszabb neveknel, mint peldaul a "The FreeBSD Brazilian
       Portugese Documentation Project"):

 Sun&nbsp;Microsystems

     --------------------------------------------------------------

10.2. Szolista

   Ebben a ro:vid szolistaban o:sszefoglalunk nehany angol szot a
   FreeBSD Dokumentacios Projektben alkalmazando irasmodjuk szerint.
   Ha a keresendo" szo nem szerepel ebben a felsorolasban, nezzu:k
   meg az O'Reilly-fele gyu"jtemenyt.

     * 2.2.X

     * 4.X-STABLE

     * CD-ROM

     * DoS (Denial of Service)

     * Ports Collection

     * IPsec

     * Internet

     * MHz

     * Soft Updates

     * Unix

     * disk label

     * email

     * file system

     * manual page

     * mail server

     * name server

     * null-modem

     * web server

     --------------------------------------------------------------

   Fejezet 11. Az sgml-mode hasznalata az Emacs szo:vegszerkeszto"ben

   Az Emacs es XEmacs ujabb valtozataihoz tartozik egy psgml nevu",
   nagyon hasznos csomag (a Portgyu"jtemenybo"l a editors/psgml
   portbol telepithetju:k fel). Ez a kiegeszites vagy az .sgml
   allomanyok megnyitasakor to:lto"dik be automatikusan, vagy pedig
   az M-x sgml-mode parancs begepelesevel. Altalanossagban veve ez az
   SGML allomanyok es a bennu:k talalhato elemek es tulajdonsagok
   szerkesztesere alkalmas mod.

   Az alabbiakban bemutatunk nehany olyan alapveto" parancsot ebben a
   modban, amelyekkel ko:nnyebbe valik a ku:lo:nbo:zo" SGML
   dokumentumok, to:bbek ko:zt a keziko:nyv szerkesztese.

   C-c C-e

           Meghivja az sgml-insert-element fu:ggvenyt. Ekkor meg kell
           adnunk az adott pontra beillesztendo" elem nevet. Itt a
           Tab lenyomasaval kerhetju:k a nev kiegesziteset, az adott
           ponton ervenytelen elemek neveit ilyenkor nem erhetju:k
           el.

           A szo:vegbe ekkor bekeru:lnek az elemhez tartozo kezdo"-
           es zarocimkek. Amennyiben az elemhez meg tartoznak mas
           egyeb ko:telezo" elemek is, akkor egyuttal ezek is
           beszurodnak.

   C-c =

           Meghivja az sgml-change-element-name fu:ggvenyt. A parancs
           hasznalatahoz alljunk a modositando elembe. A
           vegrehajtashoz meg kell meg adnunk azt is, hogy mire
           akarjuk atirni az elem nevet. Ezutan az erintett elem
           kezdo"- es zarocimkei lecserelo"dnek.

   C-c C-r

           Meghivja az sgml-tag-region fu:ggvenyt. A hasznalatahoz
           elo"szo:r jelo:lju:k ki a szo:veg egy reszet (vigyu:k a
           kurzort a kijelo:les kezdetehez, adjuk ki a C-space
           billentyu"parancsot, vigyu:k a kurzort a kijelo:les
           vegehez es ismet adjuk ki a C-space parancsot). Ezutan meg
           kell adnunk meg a bejelo:lt resz jelo:lesehez hasznalni
           kivant elemet. Ennek eredmenyekeppen vegu:l a kijelo:lt
           szakasz elejere es vegere bekeru:l az adott elem kezdo"-
           es zarocimkeje.

   C-c -

           Meghivja az sgml-untag-element fu:ggvenyt. Alljunk a
           kurzorral az eltavolitani kivant elem kezdo"- vagy
           zarocimkejere es adjuk ki a parancsot. Ekkor az elem
           kezdo"- es zarocimkei to:rlesre keru:lnek.

   C-c C-q

           Meghivja az sgml-fill-element fu:ggvenyt. Ennek hatasara
           az elem, amelyben allunk a kurzorral rekurzivan
           feldolgozasra keru:l (peldaul ujraformazodik). Ez a
           valtoztatas a to:rdelest is erinteni fogja, tehat peldaul
           meg <programlisting> elemek eseteben is. Ezert mindig csak
           ko:ru:ltekintessel alkalmazzuk!

   C-c C-a

           Meghivja az sgml-edit-attributes fu:ggvenyt. Ekkor a
           legko:zelebbi befoglalo elemhez megnyilik egy masik
           szerkesztesi pufferben az o:sszes hozza tartozo
           tulajdonsag, ertekekkel egyu:tt. Itt a Tab lenyomasaval
           tudunk lepkedni az egyes elemek ko:zo:tt, a C-k paranccsal
           lecserelni egy meglevo" erteket egy ujra, illetve a C-c
           C-c paranccsal bezarni a puffert es visszaterni az eredeti
           dokumentum szerkesztesehez.

   C-c C-v

           Meghivja az sgml-validate fu:ggvenyt. Felajanlja a
           jelenleg megnyitott dokumentum menteset (amennyiben
           szu:kseges) es elleno"rzi az SGML szabvany szerinti
           ervenyesseget. A vizsgalat eredmenye egy uj pufferbe
           keru:l, ahol szepen sorban vegig tudjuk nezni az o:sszes
           hibat es javitani ezeket menet ko:zben.

   C-c /

           Meghivja az sgml-insert-end-tag fu:ggvenyt. Bezarja a
           kurzor elo"tt megkezdett elemet.

   Nyilvanvaloan ebben a modban meg vannak tovabbi hasznos funkciok,
   de az emlitetteket hasznaljak a leggyakrabban.

   A Dokumentacios Projekten belu:li munkahoz az .emacs allomanyban a
   ko:vetkezo" bejegyzeseket erdemes megadni a megfelelo"
   to:rdeleshez, elrendezeshez es sorszelesseghez:

     (defun local-sgml-mode-hook
       (setq fill-column 70
             indent-tabs-mode nil
             next-line-add-newlines nil
             standard-indent 4
             sgml-indent-data t)
       (auto-fill-mode t)
       (setq sgml-catalog-files '("/usr/local/share/sgml/catalog")))
     (add-hook 'psgml-mode-hook
       '(lambda () (local-psgml-mode-hook)))
  

     --------------------------------------------------------------

                        Fejezet 12. Lasd meg...

   Ez a dokumentum szandekosan nem to:rekszik az SGML es az emlitett
   DTD-k, valamint a FreeBSD Dokumentacios Projekt reszletes
   bemutatasara. Ezekro"l reszletesebb informaciokat az ebben a
   fejezetben o:sszegyu"jto:tt hivatkozasok menten kaphatunk.

     --------------------------------------------------------------

12.1. FreeBSD Dokumentacios Projekt

     * A FreeBSD Dokumentacios Projekt honlapja

     * A FreeBSD keziko:nyv

     --------------------------------------------------------------

12.2. SGML

     * Az SGML/XML honlapja, minden, ami SGML

     * Ko:nnyed bevezetes az SGML hasznalataba (angolul)

     --------------------------------------------------------------

12.3. HTML

     * A World Wide Web Consortium honlapja

     * A HTML 4.0 specifikacioja

     --------------------------------------------------------------

12.4. DocBook

     * DocBook Mu"szaki Bizottsag, a DocBook DTD karbantartoi

     * DocBook: The Definitive Guide, a DocBook DTD interneten
       olvashato dokumentacioja

     * Nyilt DocBook Repository, ku:lo:nbo:zo" DSSSL stiluslapok es
       egyeb forrasok a DocBook felhasznalok szamara

     --------------------------------------------------------------

12.5. Linux Dokumentacios Projekt

     * A Linux Dokumentacios Projekt honlapja

     --------------------------------------------------------------

                         Fu:ggelek A. Peldatar

   Ebben a fu:ggelekben bemutatunk nehany minta SGML forrast, illetve
   azokat a parancsokat, amelyekkel egyik formatumbol a masikba lehet
   ezeket alakitani. Amennyiben sikeresen telepitettu:k
   rendszeru:nkre a Dokumentacios Projektben hasznalt
   segedprogramokat, akkor az itt megadott minta forrasokat akar
   ko:zvetlenu:l is fel tudjuk hasznalni.

   A mintakepp mellekelt forrasok nem fednek le mindent -- nem
   tartalmazzak az o:sszes korabban ismertetett elemet, es egyaltalan
   nem ternek ki a ro:videbb reszek, peldaul bevezetes, elo"szo,
   ko:szo:netnyilvanitas stb. jelo:lesere. Ha konkret jelo:lesi
   megoldasokra lenne szu:ksegu:nk, akkor kerju:k le a repositorybol
   a doc CVSup gyu"jtemenyt, es nezzu:k at a benne szereplo" SGML
   forrasokat, vagy bo:ngesszu:k ezeket ko:zvetlenu:l a
   http://www.FreeBSD.org/cgi/cvsweb.cgi/doc/ honlapon keresztu:l.

   A felreertesek elkeru:lese vegett ezek a peldak a szabvany DocBook
   4.1 DTD szerint irodtak, mello"zik a FreeBSD kiterjeszteseit.
   Ugyanugy nem epitkeznek a FreeBSD Dokumentacios Projekt altal
   modositott stiluslapokra sem, hanem a Norm Walsh eredetileg
   kiadott stiluslapjait hasznaljak. Ennek ko:szo:nheto"en altalanos
   DocBook mintaknak is tekintheto"ek.

     --------------------------------------------------------------

A.1. DocBook ko:nyv, a <book> elem

   Pelda A-1. DocBook <book>

 <!DOCTYPE book PUBLIC "-//OASIS//DTD DocBook V4.1//EN">

 <book>
   <bookinfo>
     <title>Ko:nyvminta</title>

     <author>
       <surname>Vezeteknev</surname>
       <firstname>Keresztnev</firstname>
       <affiliation>
         <address><email>ize@minta.hu</email></address>
       </affiliation>
     </author>

     <copyright>
       <year>2008</year>
       <holder>A copyright szo:vege</holder>
     </copyright>

     <abstract>
       <para>Ha tartozik a ko:nyvho:z ro:vid tartalmi o:sszefoglalo
         (absztrakt), akkor azt ide irjuk.</para>
     </abstract>
   </bookinfo>

   <preface>
     <title>Elo"szo</title>

     <para>A ko:nyvho:z tartozhat elo"szo is, amelyet itt kell
       szerepeltetnu:nk.</para>
   </preface>

   <chapter>
     <title>Elso" fejezet</title>

     <para>Ez a ko:nyv elso" fejezetenek tartalma.</para>

     <sect1>
       <title>Az elso" szakasz</title>

       <para>Ez a ko:nyv elso" szakasza.</para>
     </sect1>
   </chapter>
 </book>

     --------------------------------------------------------------

A.2. DocBook cikk, az <article> elem

   Pelda A-2. DocBook <article>

 <!DOCTYPE article PUBLIC "-//OASIS//DTD DocBook V4.1//EN">

 <article>
   <articleinfo>
     <title>Cikkminta</title>

     <author>
       <surname>Vezeteknev</surname>
       <firstname>Keresztnev</firstname>
       <affiliation>
         <address><email>ize@minta.hu</email></address>
       </affiliation>
     </author>

     <copyright>
       <year>2008</year>
       <holder>A copyright szo:vege</holder>
     </copyright>

     <abstract>
       <para>Ha tartozik a cikkhez ro:vid tartalmi o:sszefoglalas
         (absztrakt), akkor annak ide kell keru:lnie.</para>
     </abstract>
   </articleinfo>

   <sect1>
     <title>Elso" szakasz</title>

     <para>Ez a cikk elso" szakasza.</para>

     <sect2>
       <title>Elso" alszakasz</title>

       <para>Ez a cikk elso" alszakasza.</para>
     </sect2>
   </sect1>
 </article>

     --------------------------------------------------------------

A.3. A formazott kimenet elo"allitasa

   Ebben a szakaszban feltetelezzu:k, hogy mar vagy kezzel vagy pedig
   a hozza tartozo port segitsegevel telepitettu:k a textproc/docproj
   portban szereplo" segedeszko:zo:ket. Emellett tovabba meg
   feltesszu:k, hogy az o:sszes eszko:zt a /usr/local ko:nyvtar ala
   telepitettu:k es a binarisok eleresi utvonala resze a PATH
   ko:rnyezeti valtozonak. Amennyiben ezekto"l a feltetelezesekto"l
   valamilyen modon eltertu:nk, akkor a peldakat ertelemszeru"en a
   sajat ko:rnyezetu:nkre alkalmazva kell vegrehajtani.

     --------------------------------------------------------------

  A.3.1. A Jade hasznalata

   Pelda A-3. DocBook forras atalakitasa HTML formatumura (egyetlen
   nagy allomany)

 % jade -V nochunks \  (1)
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/catalog \ (2)
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/catalog \
     -c /usr/local/share/sgml/jade/catalog \
     -d /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/html/docbook.dsl \(3)
     -t sgml (4) allomany.sgml > allomany.html (5)

   (1)
           A nochunks parametert adja at a stiluslapoknak es az
           eredmenyt a szabvanyos kimenetre iranyitattja at (Norm
           Walsh stiluslapjait hasznaljuk).
   (2)
           Megadjuk a Jade altal feldolgozando katalogusokat. Itt
           harom katalogust kell megadni. Az elso" katalogus a DSSSL
           stiluslapok, a masodik a DocBook DTD es a harmadik a Jade
           szamara tartalmaz informaciokat.
   (3)
           A Jade a dokumentum feldolgozasahoz az itt megadott DSSSL
           stiluslapot fogja felhasznalni.
   (4)
           A Jade itt kap utasitast arra, hogy az egyik DTD-bol a
           masikba alakitsa at a dokumentumot. Ebben a peldaban most
           a DocBook DTD-bol alakitunk at a HTML DTD-ba.
   (5)
           Megadjuk a feldolgozando allomanyt a Jade szamara es
           atiranyitjuk a kimenetet egy .html kiterjesztesu"
           allomanyba.

   Pelda A-4. DocBook forras atalakitasa HTML formatumura (to:bb
   kisebb allomany)

 % jade \
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/catalog \ (1)
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/catalog \
     -c /usr/local/share/sgml/jade/catalog \
     -d /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/html/docbook.dsl \(2)
     -t sgml (3) allomany.sgml (4)

   (1)
           Megadjuk a Jade altal feldolgozando katalogusokat. Itt
           harom katalogust kell megadni. Az elso" katalogus a DSSSL
           stiluslapok, a masodik a DocBook DTD es a harmadik a Jade
           szamara tartalmaz informaciokat.
   (2)
           A Jade a dokumentum feldolgozasahoz az itt megadott DSSSL
           stiluslapot fogja felhasznalni.
   (3)
           A Jade itt kap utasitast arra, hogy az egyik DTD-bol a
           masikba alakitsa at a dokumentumot. Ebben a peldaban most
           a DocBook DTD-bol alakitunk at a HTML DTD-ba.
   (4)
           Megadjuk a feldolgozando allomanyt a Jade szamara. A
           stiluslap fogja majd eldo:nteni, hogy mi legyen a neve a
           menet ko:zben keletkezo" egyes HTML allomanyoknak, illetve
           a "gyo:kernek" (ez az az allomany, ahonnan a dokumentum
           kezdo"dik).

   Elo"fordulhat, hogy ez a parancs szinten csak egyetlen HTML
   allomanyt general. Ez fu:gg a feldolgozando dokumentum
   szerkezeteto"l es a stiluslap feldarabolast vezerlo" szabalyaitol.

   Pelda A-5. DocBook forras atalakitasa Postscript formatumura

   Az SGML forrast TeX allomannya akarjuk alakitani.

 % jade -V tex-backend \ (1)
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/catalog \ (2)
     -c /usr/local/share/sgml/docbook/catalog \
     -c /usr/local/share/sgml/jade/catalog \
     -d /usr/local/share/sgml/docbook/dsssl/modular/print/docbook.dsl \(3)
     -t tex (4) allomany.sgml

   (1)
           Felparameterezzu:k a stiluslapot a TeX formatumu kimenet
           elo"allitasahoz.
   (2)
           Megadjuk a Jade altal feldolgozando katalogusokat. Itt
           harom katalogust kell megadni. Az elso" katalogus a DSSSL
           stiluslapok, a masodik a DocBook DTD es a harmadik a Jade
           szamara tartalmaz informaciokat.
   (3)
           A Jade a dokumentum feldolgozasahoz az itt megadott DSSSL
           stiluslapot fogja felhasznalni.
   (4)
           Megadjuk a Jade szamara, hogy TeX formatumu kimenetet
           keszitsen.

   Az igy keletkezo" .tex kiterjesztesu" allomany aztan a &jadetex
   makrocsomaggal egyu:tt atadhato bemenetkent a tex parancsnak.

 % tex "&jadetex" allomany.tex

   A tex parancsot legalabb haromszor le kell futtatni. Elo"szo:r
   feldolgozza a dokumentumot, es szetvalogatja az egyes reszeit,
   hogy meg tudja allapitani reszeit hivatkoztuk valahonnan
   mashonnan, hogyan indexelje stb.

   Ha ebben a fazbisban ku:lo:nbo:zo" figyelmezteteseket latunk, mint
   peldaul "LaTeX Warning: Reference `136' on page 5 undefined on
   input line 728.", akkor meg ilyenkor ne foglalkozzunk
   ku:lo:no:sebben velu:k.

   A masodik futtatas soran ujra feldolgozza a dokumentumot a korabbi
   feldolgozasbol szarmazo bizonyos elo"ismeretek (peldaul a
   dokumentum oldalszamanak) alapjan. Ekkor az indexek es a
   kereszthivatkozasok mar gond nelku:l feloldhatoak.

   A harmadik menetben elvegzi az utolso simitasokat, amennyiben
   szu:kseg van rajuk.

   Ebben a fazisban egy allomany.dvi alaku eredmenyt kapunk.

   Vegezetu:l az iment kapott .dvi allomany Postscript formatumura
   alakitasahoz futtassuk le a dvips parancsot:

 % dvips -o allomany.ps allomany.dvi

   Pelda A-6. DocBook forras atalakitasa PDF formatumura

   A feldolgozasi folyamat elso" resze hasonlo ahhoz, amikor DocBook
   forrasbol akarunk Postscript formatumu allomanyt kesziteni, tehat
   elegendo" a jade parancsot az elo"bb megadott parameterekkel
   meghivni (lasd A-5 Pelda).

   Amikor viszont megkaptuk a .tex allomanyt, akkor a pdfTeX
   programot futtassuk le ra. U:gyelju:nk arra, hogy ekkor mar a
   &pdfjadetex makrocsomagot kell hasznalnunk:

 % pdftex "&pdfjadetex" allomany.tex

   Ebben az esetben is haromszor kell lefuttatnunk a parancsot.

   Ennek eredmenyekeppen aztan vegu:l elo"all egy tovabbi
   feldolgozast mar nem igenylo" allomany.pdf allomany.

  Megjegyzesek

   [1] Micsoda szegyen! Kepzelju:k csak el, mennyi gondot es          
       u:gyeskedest (mint peldaul a szerver oldalan beemelt           
       allomanyokat) el tudnank keru:lni, ha rendesen tamogatnak.     
   [2] Ennek ro:vid to:rtenete a                                      
       http://www.oasis-open.org/docbook/intro.shtml#d0e41 cimen      
       olvashato.                                                     
   [3] A felsorolasok megadasara a DocBook tovabbi leheto"segeket is  
       felkinal, azonban ezekkel itt most nem foglalkozunk.           

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
