       Valasszuk ki a neku:nk igazan megfelelo" FreeBSD verziot!

  A FreeBSD Dokumentacios Projekt

   Copyright (c) 2005 A FreeBSD Dokumentacios Projekt

   $FreeBSD:
   release/9.1.0/hu_HU.ISO8859-2/articles/version-guide/article.sgml
   38826 2012-05-17 19:12:14Z hrs $

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   O:n a FreeBSD telepiteset valasztotta. U:dvo:zo:lju:k! Ezt a
   leirast annak szellemeben keszitettu:k, hogy segitsu:nk eligazodni
   a telepitheto" verziok ko:zo:tt.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

     --------------------------------------------------------------

1. Hatter

   A leginkabb megfelelo" verzio kivalasztasahoz fontos megertenu:nk
   nehany alapveto" fogalmat a FreeBSD fejlesztesi modelljevel es az
   un. Release Engineering (RE, "kiadasepites") folyamataval
   kapcsolatosan.

   A FreeBSD-t nagyreszt fu:ggetlen o:nkentesek hatalmas csoportja
   fejleszti. A rendszermag, a legalapveto"bb fu:ggvenyko:nyvtarak,
   valamint a hozzajuk tartozo segedprogramok forrasait egy
   verzioko:veto" rendszerben taroljak, amely barki altal es barmikor
   tetszo"legesen leto:ltheto". Etto"l fu:ggetlenu:l ezek leforditott
   valtozatai (binarisai) is rendszeresen elerheto"ek. Nehany ilyen
   binarist alapos es szelesko:ru" tesztelesi folyamatnak vetnek ala,
   majd kiadasnak cimkezik fel o"ket.

     --------------------------------------------------------------

  1.1. Kiadasok

   A kiadasok (release) altalaban rendelkeznek egy fo"verzioszammal
   es egy alverzioszammal.

     * A fo"verzioszamok feladata, hogy jelezze az ujabb, nagyobb
       valtoztatasokat a rendszerben. Ilyenkor termeszetesen
       elkeru:lhetetlen, hogy ennek ko:vetkezteben komolyabb
       atszervezeseken menjen at a FreeBSD, vagy eppen a regebbi, mar
       hasztalannak tekintett reszei eltu"njenek. Emiatt gyakran meg
       a korabbi fo"bb kiadasokkal kapcsolatban is elveszhet bizonyos
       merteku" kompatibilitas.

     * Az alverzioszamok jelzik a megbizhatosagot es a teljesitmenyt
       erinto" kisebb hibajavitasokat. Ebben az esetben mind a
       forraskod-, mind pedig a binaris szintu" kompatibilitas
       megtartasa egyik elso"dleges feladatunk. Alkalmankent az
       alverziokba is keru:lhetnek ujitasok, de csak akkor, ha ezek
       nem fenyegetik a velu:k szemben kitu"zo:tt o:sszes to:bbi
       celt.

   Azonban sose szabad elfelejtenu:nk, hogy egy "kiadott verzio" nem
   to:bb, mint a forrasrol egy adott ido"ben es egy adott neven
   (cimkevel ellatott) keszitett pillanatfelvetel. (Peldaul az 5.4-es
   kiadashoz a kiadasepito"k a RELENG_5_4_0_RELEASE cimket tettek.) A
   fejlesztes a HEAD neven ismert cimkevel azonban mindig halad
   tovabb.

     --------------------------------------------------------------

  1.2. Fejlesztesi agak

   Minden kiadas alkalmaval letrehoznak egy fejlesztesi agat, mint
   mondjuk a RELENG_5_4. Habar a RELENG_5_4_0_RELEASE cimkevel
   ellatott forrasok mar nem fognak a tovabbiakban valtozni, a
   RELENG_5_4 cimkevel rendelkezo"k ellenben meg igen, meghozza a
   HEAD agbol szarmazo biztonsagi vagy egyeb javitasok, esetleg
   kisebb valtoztatasok nyoman.

   Egy-egy fo"bb kiadashoz meg egy masik cimket is letrehoznak, mint
   mondjuk a RELENG_5. A biztonsagi es egyeb javitasokon tul mas
   modositasok is athozhatoak a HEAD agbol, igy tulajdonkeppen ez
   lesz az aktiv ag, amikor a ko:vetkezo" kiadast keszitik elo" az
   adott vonalban.

     --------------------------------------------------------------

  1.3. STABLE vagy CURRENT?

   Minden egyes nagyobb kiadas eletciklusaban letrejo:n meg egy
   tovabbi fejlesztesi ag, amelyet STABLE-nek (megbizhatonak)
   neveznek. Ezzel jelzi a FreeBSD Projekt, hogy velemenye szerint az
   adott agban szereplo" modositasok mino"sege elegendo" a szelesebb
   ko:ru" hasznalathoz. Azokat az agakat pedig, amelyeknek tovabbi
   tesztelesre van szu:ksegu:k a komolyabb hasznalathoz, CURRENT-nek
   (aktualisnak) nevezik.

     Megjegyzes: A FreeBSD Projekt nem tudja garantalni, hogy
     stable-kent szallitott szoftverek elegendo"ek egy telepiteshez.
     Ezt mindenkinek maganak kell eldo:ntenie. Nem szabad
     elfelejteni, hogy ez a projekt elso"sorban o:nkentesekbo"l all
     es nem kepes a mu"ko:desre semminemu" szavatossagot vallalni.

     --------------------------------------------------------------

  1.4. Portok vagy csomagok?

   Az emlitett allomanyokon kivu:l a FreeBSD meg to:bb ezernyi,
   ku:lso" fejleszto"k altal keszitett alkalmazasokat is tamogat.
   (Ilyenek a ku:lo:nbo:zo" ablakkezelo" rendszerek, bo:ngeszo"k,
   levelezo" kliensek, irodai programcsomagok, es igy tovabb.)
   Altalanossagban veve nem a projekt maga fejleszti ezeket a
   szoftvereket, csupan egy keretrendszert biztosit a
   telepitesu:kho:z (amelyet Ports Collection-nek
   ("portgyu"jtemenyek") neveznek). Attol fu:ggo"en, ahogy ezt a
   licenszelesu:k megengedi, ezek az alkalmazasok telepitheto"ek
   forrasbol (ezeket nevezik portoknak), vagy elo"re leforditott
   binarisokbol (ezeket nevezik csomagoknak).

     --------------------------------------------------------------

2. Ahogy eddig u:temeztu:k a kiadasokat

   A FreeBSD 5.X verziojanak fejlesztese es kiadasa soran sok-sok
   olyan tapasztalatot szereztu:nk, amelyek csak utolag valtak
   vilagossa szamunkra. Az 5.X-es vonal celkitu"zesei megleheto"sen
   agresszivek voltak es magukban foglaltak a ko:vetkezo"ket:

     * Az SMP (Symmetric MultiProcessing) rendszerek tamogatasa

     * A teljesitmeny no:velese a kernelen belu:li
       ero"forras-kiosztas egy uj strategia szerinti atdolgozasaval

     * Szamos uj processzor architektura tamogatasa

     * Egy uj szalkezelesi modell bevezetese

     * Egy uj u:temezo" bevezetese

     * Uj technologiak, mint peldaul az energiagazdalkodas,
       tamogatasa (ku:lo:no:sen laptopok eseten); es ami a
       legfontosabb:

     * Addig nem tekintju:k ezt a vonalt STABLE-nek, amig az iment
       felsorolt feladatok be nem fejezo"dnek.

   Ez egy olyan helyzet kialakulasahoz vezetett, ahol evek teltek el
   a 4.X vonal STABLE es az 5.X vonal STABLE kiadasai ko:zo:tt. Ez
   magaval hozott nehany tenyleges kellemetlenseget:

     * Az egyszerre kivitelezendo" ujitasokhoz kapcsolodo modositasok
       nagy szama jelento"s mertekben megnehezitette az egyes
       modositasok elku:lo:niteset es beolvasztasat a STABLE agba.

     * Ez pedig azt jelentette, hogy azok a felhasznalok, akiknek
       igazan szu:ksege volt bizonyos ujitasokra (peldaul, hogy
       kepesek legyenek futattni a rendszer egy modern hardveren),
       kenyszeru"en atalltak (mondjuk) a FreeBSD 5.2.1-es verziojara,
       annak ellenere, hogy az kifejezetten egy fejleszto"i kiadas
       volt, es hogy CURRENT kiadas leven nem felelt meg teljes
       egeszeben minden igenyu:knek.

     * A beolvasztasok soran a fejleszto"k neha olyan helyzetbe
       keru:ltek, ahol olyan verzion kellett az ujitasaikat
       tamogatniuk, amelyeket nem elso"dleges fejleszto"i
       platformkent hasznaltak.

     * A keses tovabba azt jelentette, hogy mire az 5.3 vegre STABLE
       szintu" kiadassa valhatott, az ido"ko:zben felgyu:lemlett
       modositasok terhe kinszenvedesse tette a frissitesi
       folyamatot.

   Ugy szolvan senki sem volt elegedett ezzel az eredmennyel.

   A ko:vetkezo"ket tanultuk mindezekbo"l:

     * A fo"bb kiadasoknak kevesebb ujitast kell tartalmazniuk es
       gyakrabban kell megjelenniu:k.

     * A leheto" legjobban el kell szigetelni egymastol a
       ku:lo:nbo:zo" ujitasokhoz kapcsolodo modositasokat. (Ez egyben
       arra is utal, hogy bizonyos fejleszteseket nem az aktiv
       forrasokon belu:l vegezni, es majd csak akkor beolvasztani
       o"ket, ha mar nem veszelyeztetik egyik parhuzamos fejlesztest
       sem.)

     * A fo"bb kiadasok hataridejet inkabb ido"ben kell megszabni,
       nem pedig az ujitasok mertekeben. Ha az egyes ujitasok nem
       keszu:lnek el ido"re, akkor ki kell o"ket kapcsolni es
       meghagyni egy keso"bbi kiadasra.

   Kevesebb ujitassal es gyakoribb megjelenessel remelheto"leg
   cso:kkeni fog az egyes modositasok beolvasztasahoz szu:kseges ido"
   a HEAD agbol a legfrissebb STABLE agba (es ezaltal nem csak
   egyetlen fejlesztesi vonalban maradnak tamogathatok). Tovabba,
   mivel ezek az modositasok kello"keppen elszigeltek egymastol, az
   integralas soran keletkezo" hibak kockazata is cso:kken.

   So"t, az ido"ben megko:to:tt hatarido"knek ko:szo:nheto"en vegre
   ko:nnyebben tervezhetnek elo"re a felhasznalok, a ku:lso"
   alkalmazasok fejleszto"i es maguk a FreeBSD fejleszto"i is
   egyarant.

     --------------------------------------------------------------

3. Ahogyan majd szeretnenk u:temezni a kiadasokat

   Ime a Projekt jelenlegi celjai az u:temezesben:

     * Minden 18 honapban uj fo"bb kiadas megjelentetese;

     * Minden 4 honapban uj kisebb kiadas megjelentetese;

     * Minden fo"bb kiadas legfrissebb kiadasahoz elo"keszitett
       csomagokat nyujtani;

     * Minden fo"bb kiadas legutobbi nehany kiadasahoz biztonsagi
       frissiteseket es kritikus hibajavitasokat (biztonsagi
       fejleszto"i agak) nyujtani;

   Tekintettel a telepitheto" verziok kombinaciojanak nagy szamara,
   nem lehet minden egyes verziot korlatlanul tamogatni; ezt reszben
   a rendelkezesre allo gepi ero"forrasok korlatozzak, de leginkabb a
   projektben resztvevo" o:nkentesek altal nyujtott segitseg
   mennyisege.

   Az erdeklo"do"k figyelmebe ajanljuk tovabba:

   http://www.FreeBSD.org/releng/index.html#schedule

           The Release Engineering Schedule

   http://www.FreeBSD.org/security/security.html#supported-branches

           The Security Branch Schedule

   Az emlitett dokumentumok meg nagyobb melysegben reszletezik a
   targyalt hatteret, es feltarjak azokat folyamatokat, amelyek a
   tamogatott fejleszto"i agakat es azok elettartalmat illeto"
   do:nteseket befolyasoljak.

     --------------------------------------------------------------

4. Hogyan befolyasoljak ezek a tenyezo"k a do:ntesu:nket?

   Az alabbi kerdesek megvalaszolasa hatarozhatja meg a do:ntest a
   megfelelo" verzio kivalasztasaban:

     * Milyen merteku" megbizhatosagot varunk el a rendszerto"l?

     * Mennyire vagyunk hajlandoak frissiteni a rendszeru:nket?

     * Mennyire gyakran szeretnenk frissiteni a rendszeru:nket?

     * Mennyire fontos szamunkra a biztonsag?

     * Forraskodbol vagy binaris allomanyokbol akarunk telepiteni?

     * Szeretnenk reszt venni a FreeBSD fejleszteseben?

   Nehany tovabbi vazlatos utmutatas a do:nteshez:

     * Ha ro:vid ido"n belu:l az elerheto" legnagyobb merteku"
       megbizhatosagbol szeretnenk profitalni, viszont nincs
       leheto"segu:nk frissiteni, akkor minden bizonnyal a
       legfrissebb STABLE jelzesu" kiadast lenne hasznos
       feltelepitenu:nk es hasznalnunk. Biztonsagi igenyeinknek
       megfelelo"en erdemes ko:vetni az adott kiadashoz megjeleno"
       javitasokat.

     * Ha ro:vid ido"n belu:l vagy szu:ksegu:nk van a legfrissebb
       ujitasokra vagy pedig a biztonsagi javitasokra, valamint az
       ido"t es ero"forrast sem sajnaljuk a frissitesre, erdemes a
       legujabb STABLE agat ko:vetnu:nk.

     * Ha nem kivanjuk ko:zvetlenu:l elesben hasznalni a rendszert es
       csak bizonyos problemak erdekelnek minket, valamint a
       ko:vetkezo" nagyobb kiadas nehany honapon belu:l megjelenik,
       valoszinu"leg erdemes elgondolkodni annak az agnak
       telepitesen, ezzel is segitve a projektet a kiadas
       teszteleseben, megbizhatova teteleben es ugy egyaltalan jobba
       tenni a hosszu tavu hasznalatra.

     * Ha csak forrasbol szeretnenk telepiteni es hibakat keresni az
       alaprendszerben, vagy eppen utanajarni az ismert hibaknak,
       illetve nyomon ko:vetni o"ket az ezzel kapcsolatos
       levelezo"listan, erdemes a HEAD fejlesztesi agat hasznalnunk.

     --------------------------------------------------------------

5. Vegszo

   Remelju:k, ez a leiras hasznos kiindulasnak szolgalt a FreeBSD
   fejlesztesi modelljenek megerteseben es az igenyeinknek legjobban
   megfelelo" verzio kivalasztasaban!

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
