           FreeBSD gyorstalpalo Linux(R) felhasznalok szamara

  John Ferrell

   $FreeBSD:
   release/9.1.0/hu_HU.ISO8859-2/articles/linux-users/article.sgml
   38826 2012-05-17 19:12:14Z hrs $

   Copyright (c) 2008 A FreeBSD Dokumentacios Projekt

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   Az Intel, Celeron, EtherExpress, i386, i486, Itanium, Pentium es
   Xeon az Intel Corporation vagy leanyvallalatainak vedjegyei vagy
   bejegyzett vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A Red Hat es RPM a Red Hat, Inc. vedjegyei vagy bejegyzett
   vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es mas orszagokban.

   A UNIX a The Open Group bejegyzett vedjegye az Egyesu:lt
   Allamokban es mas orszagokban.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

   Ez a cikk azert irodott, hogy ro:viden megismertesse a FreeBSD
   alapjait a ko:zephalado-halado Linux(R) felhasznalokkal.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

     --------------------------------------------------------------

1. Bevezetes

   Ebben a leirasban a FreeBSD es a Linux ko:zti alapveto"
   eltereseket igyekszu:nk szemleltetni, aminek reven a ko:zephalado
   es halado Linux felhasznalok pillanatok alatt bepillantast
   nyerhetnek a FreeBSD alapjaiba. Ez egyszeru"en csak egy szakmai
   jellegu" bevezetes, es nem foglalkozik a ket rendszer felepitese
   ko:zti "filozofiai" ku:lo:nbsegekkel.

   A leiras feltetelezi, hogy korabban mar telepitettu:k a FreeBSD
   rendszert. Amennyiben ezt meg nem tettu:k volna meg, vagy
   segitsegre lenne szu:ksegu:nk a telepitesben, akkor olvassuk el a
   FreeBSD keziko:nyv A FreeBSD telepitese cimu" fejezetet.

     --------------------------------------------------------------

2. Parancsertelmezo"k: hova tu"nt a Bash?

   A Linuxrol attero" felhasznalok gyakran meglepo"dnek azon, hogy a
   FreeBSD-ben nem a Bash az alapertelmezett parancsertelmezo". So"t,
   a Bash meg az alaprendszerben sem talalhato meg. Helyette a
   tcsh(1) az alapertelmezett parancsertelmezo" a FreeBSD-ben.
   Termeszetesen a Bash, a to:bbi szinten ko:zkedvelt
   parancsertelmezo"ho:z hasonloan megtalalhato a FreeBSD Csomag- es
   Portgyu"jtemenyeben.

   Ha mas parancsertelmezo"ket is telepitettu:nk, akkor a chsh(1)
   parancs segitsegevel tudjuk megvaltoztatni az alapertelmezett
   parancsertelmezo"nket. A root felhasznalo alapertelmezett
   parancsertelmezo"jenek megvaltoztatasat azonban nem javasoljuk.
   Ennek oka, hogy azok a parancsertelmezo"k, amelyek nem reszei az
   alaprendszernek, altalaban a /usr/local/bin vagy a /usr/bin
   ko:nyvtarakban talalhatoak, es bizonyos veszhelyzetekben
   elo"fordulhat, hogy ezeket az allomanyrendszereket nem tudjuk
   csatlakoztatni. Ilyen esetekben a root sem lesz kepes elerni a
   sajat alapertelmezett parancsertelmezo"jet, amivel lenyegeben
   megakadalyozzuk, hogy be tudjon jelentkezni. Erre a celra a root
   felhasznalo egy alternativajat, a toor felhasznalot hoztak letre,
   amelyet az alaprendszeren kivu:l talalhato parancsertelmezo"kkel
   is hasznalhatunk. A toor hozzaferesero"l a GYIK biztonsagi
   kerdesekkel foglalkozo reszeben tudhatunk meg to:bbet (angolul).

     --------------------------------------------------------------

3. Csomagok es portok: szoftverek telepitese FreeBSD alatt

   A szoftverek telepitesenek hagyomanyos UNIX(R)-os megoldasain (a
   forras leto:ltesen, kito:mo:ritesen, a forraskod modositasan es
   leforditasan) tul az alkalmazasok telepitesenek tovabbi ket modjat
   is felkinalja a FreeBSD: ezek a csomagok es a portok. A
   rendszerhez elerheto" o:sszes port es csomag teljes listajat ezen
   a cimen erhetju:k el.

     --------------------------------------------------------------

  3.1. Csomagok

   A csomagok lenyegeben elo"re leforditott alkalmazasok, amelyek
   megfelelnek a Debian/Ubuntu rendszerekben megtalalhato .deb, vagy
   a Red Hat/Fedora rendszerekben megtalalhato .rpm allomanyoknak. A
   csomagok a pkg_add(1) segitsegevel telepitheto"ek. Peldaul az
   alabbi parancs az Apache 2.2 alkalmazast rakja fel:

 # pkg_add /tmp/apache-2.2.6_2.tbz

   Az -r kapcsoloval arra utasitjuk a pkg_add(1) programot, hogy
   magatol to:ltse le es telepitse a csomagot, valamint annak
   fu:ggo"segeit:

 # pkg_add -r apache22
 Fetching ftp://ftp.freebsd.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-6.2-release/Latest/apache22.tbz... Done.
 Fetching ftp://ftp.freebsd.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-6.2-release/All/expat-2.0.0_1.tbz... Done.
 Fetching ftp://ftp.freebsd.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-6.2-release/All/perl-5.8.8_1.tbz... Done.
 [nyissz]

 To run apache www server from startup, add apache22_enable="YES"
 in your /etc/rc.conf. Extra options can be found in startup script.

     Megjegyzes: Ha a FreeBSD valamelyik kiadasat hasznaljuk (6.2,
     6.3, 7.0 stb., tehat CD-ro"l telepitettu:k), akkor a pkg_add -r
     az adott kiadashoz tartozo csomagokat fogja leto:lteni. Ezek a
     csomagok azonban nem feltetlenu:l az alkalmazas legujabb
     verziojahoz tartoznak. Ezt az alapertelmezett viselkedest felu:l
     tudjuk biralni, ha a PACKAGESITE ko:rnyezeti valtozot az
     ftp://ftp.freebsd.org/pub/FreeBSD/ports/i386/packages-6-stable/Latest/
     ertekre allitjuk, es igy peldaul a 6.X sorozathoz keszu:lt
     legfrissebb csomagokat to:lthetju:k le.

     A FreeBSD ku:lo:nbo:zo" valtozatairol a Valasszuk ki a neku:nk
     igazan megfelelo" FreeBSD verziot! cimu" cikkben olvashatunk
     bo"vebben.

   A csomagok hasznalataval kapcsolatban a FreeBSD keziko:nyveben
   kaphatunk reszletesebb felvilagositast, lasd A csomagrendszer
   hasznalata.

     --------------------------------------------------------------

  3.2. Portok

   A FreeBSD-ben az alkalmazasok telepitesenek masik modja a
   Portgyu"jtemeny hasznalata. A Portgyu"jtemeny lenyegeben Makefile
   allomanyok es javitasok gyu"jtemenye, amelyek a ku:lo:nfele
   alkalmazasok forraskodjat keszitik fel arra, hogy a FreeBSD-n is
   hasznalhatoak legyenek. Amikor telepitu:nk egy portot, akkor a
   rendszer elo"szo:r leto:lti az alkalmazas forraskodjat, elvegzi a
   szu:kseges modositasokat, leforditja a forrast es vegu:l telepiti
   az alkalmazast (valamint mindezt megteszi az o:sszes fu:ggo"sege
   eseteben).

   A Portgyu"jtemeny, vagy gyakran egyszeru"en csak a "portfa", a
   /usr/ports ko:nyvtarban talalhato. Itt nyilvan feltetelezzu:k,
   hogy a Portgyu"jtemenyt is kivalasztottuk a FreeBSD telepitese
   soran. Amennyiben a Portgyu"jtemenyt meg nem telepitettu:k volna,
   a sysinstall(8) segitsegevel feltehetju:k a telepito"lemezro"l,
   vagy esetleg a csup(1), illetve portsnap(8) hasznalataval
   leto:lthetju:k a FreeBSD Projekt valamelyik szerverero"l. A
   Portgyu"jtemeny telepitesenek reszletes bemutatasa megtalalhato a
   keziko:nyv 4.5.1. szakaszaban.

   A telepiteshez (altalaban) csak be kell lepnu:nk az adott port
   ko:nyvtaraba es el kell inditanunk a forditast. A ko:vetkezo"
   peldaban az Apache 2.2 alkalmazast telepitju:k a
   Portgyu"jtemenybo"l:

 # cd /usr/ports/www/apache22
 # make install clean

   A portok alkalmazasanak egyik legnagyobb elo"nye, hogy a
   szoftverek telepitese soran testre tudjuk szabni azok
   beallitasait. Peldaul amikor az Apache 2.2 alkalmazast portkent
   telepitju:k, a WITH_LDAP make(1) valtozo megadasaval
   engedelyezhetju:k a mod_ldap hasznalatat:

 # cd /usr/ports/www/apache22
 # make WITH_LDAP="YES" install clean

   A Portgyu"jtemennyel kapcsolatos tovabbi informaciok tekinteteben
   olvassuk el a FreeBSD keziko:nyv A Portgyu"jtemeny hasznalata
   cimu" szakaszat.

     --------------------------------------------------------------

  3.3. Portok vagy csomagok, megis melyiket hasznaljam?

   A csomagok tulajdonkeppen elo"re leforditott portok, ezert
   igazabol csak abban van ko:ztu:k ku:lo:nbseg, hogy forrasbol
   (portok) vagy binarisan telepitju:k-e az alkalmazasokat. Mindegyik
   modszernek megvannak a maga elo"nyei:

   Csomagok (binaris)

     * Gyorsabb telepites (a nagyobb alkalmazasok leforditasa viszont
       nagyon sokaig is eltarthat).

     * Nem szu:kseges megertenu:nk a szoftverek leforditasanak
       mikentjet.

     * Nem kell forditoprogramokat telepitenu:nk a rendszeru:nkre.

   Portok (forras)

     * A telepites beallitasait tetszo"legesen szabalyozhatjuk. (A
       csomagok altalaban szabvanyos beallitasokkal keszu:lnek. A
       portok eseteben azonban leheto"segu:nk van ezeket kedvu:nk
       szerint megvaltoztatni, mint peldaul tovabbi modulok
       forditasat kerni, vagy atallitani a telepites alapertelmezett
       helyet.)

     * Ha kesztetest erzu:nk, akkor akar a sajat javitasainkat is
       beletehetju:k a forraskodba.

   Ha nincsenek ku:lo:no:s igenyeink, akkor a csomagok minden
   bizonnyal to:keletesen megfelelnek szamunkra. Amikor viszont
   valamit ku:lo:n be szeretnenk allitani, akkor ahhoz a portokat
   erdemes valasztanunk. (Ne felejtsu:k el azonban, hogy ha
   elso"sorban a csomagokhoz ragaszkodunk, de megis modositanunk kell
   valamit bennu:k, akkor a make package parancs kiadasaval a
   portokbol is tudunk csomagot kesziteni, majd atmasolni azokat mas
   szerverekre.)

     --------------------------------------------------------------

4. A rendszer inditasa: hova lettek a futasi szintek?

   A Linux a SysV rendszerinditasi semajat alkalmazza, miko:zben a
   FreeBSD a hagyomanyos BSD tipusu init(8) megoldast. A BSD tipusu
   init(8) eseten nincsenek futasi szintek es nem letezik
   /etc/inittab allomany. Helyette az rc(8) vezerli a rendszer
   inditasat. Az /etc/rc szkript beolvassa az /etc/defaults/rc.conf
   es /etc/rc.conf allomanyokat, amelyekbo"l megallapitja, hogy
   milyen szolgaltatasokat inditson el. A megadott szolgaltatasokat
   ezutan az /etc/rc.d es a /usr/local/etc/rc.d ko:nyvtarakban
   talalhato megfelelo" inditoszkriptek segitsegevel inditja el. Ezek
   a szkriptek hasonloak a Linux rendszereken az /etc/init.d
   ko:nyvtarban talalhato szkriptekhez.

   +----------------------------------------------------------------+
   | A szolgaltatasok inditasaert felelo"s szkriptek miert ket      |
   | ku:lo:nbo:zo" helyen talalhatoak? Az /etc/rc.d ko:nyvtarban    |
   | talalhato szkriptek az "alaprendszer" reszei (mint peldaul a   |
   | cron(8), sshd(8), syslog(3) es a to:bbi). A                    |
   | /usr/local/etc/rc.d ko:nyvtarban pedig a felhasznalo altal     |
   | telepitheto" alkalmazasok, peldaul az Apache, Squid stb.       |
   | szkriptjei talalhatoak.                                        |
   |                                                                |
   | Mi a ku:lo:nbseg az "alaprendszerben" talalhato es a           |
   | felhasznalo altal telepitett alkalmazasok ko:zo:tt? A          |
   | FreeBSD-t egy o:sszefu:ggo" operacios rendszerkent fejlesztik. |
   | Ezt maskeppen ugy lehetne fogalmazni, hogy a rendszermagot, a  |
   | rendszerszintu" fu:ggvenyko:nyvtarakat es a hozzajuk tartozo   |
   | programokat (mint peldaul a ls(1), cat(1), cp(1) stb.) egyu:tt |
   | fejlesztik es adjak ki. Ezt nevezzu:k az "alaprendszernek". A  |
   | felhasznalo altal telepitheto" alkalmazasok lenyegeben azok,   |
   | amelyek nem reszei ennek az "alaprendszernek", peldaul az      |
   | Apache, X11, Mozilla Firefox stb. Ezek altalaban a FreeBSD     |
   | Csomag- es Portgyu"jtemenyebo"l telepitheto"ek. Mivel a        |
   | felhasznalok altal telepitett alkalmazasokat igyekszu:nk       |
   | elku:lo:niteni az "alaprendszerto"l", ezert ezek a /usr/local/ |
   | ko:nyvtarba keru:lnek. Ennek ko:vetkezteben a felhasznalok     |
   | altal telepitett binarisok a /usr/local/bin ko:nyvtarban, mig  |
   | a hozzajuk tartozo konfiguracios allomanyok a /usr/local/etc   |
   | ko:nyvtarban talalhatoak, es igy tovabb.                       |
   +----------------------------------------------------------------+

   A szolgaltatasokat az /etc/rc.conf allomanyban (lasd rc.conf(5))
   tudjuk engedelyezni a SzolgaltatasNev_enable="YES" sor
   megadasaval. A rendszer alapertelmezett beallitasait az
   /etc/defaults/rc.conf allomanyban talalhatjuk meg, ezeket az
   /etc/rc.conf allomanyban tudjuk felu:lbiralni. Az alkalmazasokhoz
   tartozo szolgaltatasok engedelyezesenek lepeseihez pedig a
   telepitesu:k utan ne felejtsu:k el atolvasni a hozzajuk tartozo
   dokumentaciot.

   Az /etc/rc.conf allomanybol szarmazo most ko:vetkezo" ro:vid
   kodreszlet az sshd(8) es Apache 2.2 szolgaltatasokat engedelyezi,
   valamint az Apache szamara beallitja az SSL hasznalatat.

 # az SSHD engedelyezese
 sshd_enable="YES"
 # az Apache es benne az SSL tamogatasanak engedelyezese
 apache22_enable="YES"
 apache22_flags="-DSSL"

   Miutan az /etc/rc.conf allomanyban engedelyeztu:k a
   szolgaltatasokat, a parancssorbol el is tudjuk inditani ezeket (a
   rendszer ujrainditasa nelku:l):

 # /etc/rc.d/sshd start

   Ha egy szolgaltatast nem engedelyeztu:nk, akkor a parancssorbol a
   forcestart parameter megadasaval tudjuk elinditani:

 # /etc/rc.d/sshd forcestart

     --------------------------------------------------------------

5. A halozat beallitasa

  5.1. Halozati interfeszek

   A halozati csatolofelu:letekre a Linux eseten alkalmazott
   altalanos ethX alaku azonositok helyett a FreeBSD az adott
   halozati kartya meghajtojanak nevevel es utana egy sorszammal
   hivatkozik. Az ifconfig(8) itt lathato kimeneteben ket
   Intel(R) Pro 1000 halozati kartya jelenik meg (em0 es em1):

 % ifconfig
 em0: flags=8843<UP,BROADCAST,RUNNING,SIMPLEX,MULTICAST> mtu 1500
         options=b<RXCSUM,TXCSUM,VLAN_MTU>
         inet 10.10.10.100 netmask 0xffffff00 broadcast 10.10.10.255
         ether 00:50:56:a7:70:b2
         media: Ethernet autoselect (1000baseTX <full-duplex>)
         status: active
 em1: flags=8843<UP,BROADCAST,RUNNING,SIMPLEX,MULTICAST> mtu 1500
         options=b<RXCSUM,TXCSUM,VLAN_MTU>
         inet 192.168.10.222 netmask 0xffffff00 broadcast 192.168.10.255
         ether 00:50:56:a7:03:2b
         media: Ethernet autoselect (1000baseTX <full-duplex>)
         status: active

     --------------------------------------------------------------

  5.2. Az IP-cim beallitasa

   Az interfeszekhez az ifconfig(8) paranccsal tudunk IP-cimet
   rendelni. Az IP-cimek beallitasa azonban csak akkor marad meg az
   ujrainditast ko:veto"en is, ha felvesszu:k az /etc/rc.conf
   allomanyba. A most ko:vetkezo" peldaban megadunk egy halozati
   nevet, IP-cimet es egy alapertelmezett atjarot:

 hostname="szerver1.minta.com"
 ifconfig_em0="inet 10.10.10.100  netmask 255.255.255.0"
 defaultrouter="10.10.10.1"

   DHCP eseten hasznaljuk a ko:vetkezo"t:

 hostname="szerver1.minta.com"
 ifconfig_em0="DHCP"

     --------------------------------------------------------------

6. Tu"zfalak

   Hasonloan a Linuxban talalhato IPTABLES megoldashoz, a FreeBSD is
   kinal fel rendszermagszintu" tu"zfalazast. A FreeBSD jelen
   pillanatban harom tu"zfalat tamogat:

     * IPFIREWALL

     * IPFILTER

     * PF

   Az IPFIREWALL, avagy IPFW (az IPFW szabalyrendszereit az ipfw(8)
   paranccsal tudjuk kezelni) a FreeBSD fejleszto"i altal keszitett
   es karbantartott tu"zfal. A forgalomszabalyozas megvalositasahoz
   es ku:lo:nbo:zo" tipusu halozati kapcsolatok szimulaciojahoz az
   IPFW kiegeszitheto" a dummynet(4) hasznalataval.

   Ez az IPFW szabaly engedelyezi a beerkezo" SSH-kapcsolatokat:

 ipfw add allow tcp from any to me 22 in via $ext_if

   Az IPFILTER tu"zfalat Darren Reed dolgozta ki. Nem csak FreeBSD
   alatt talalkozhatunk vele, to:bb operacios rendszerre is
   portoltak, to:bbek ko:zt NetBSD-re, OpenBSD-re, SunOS-re, HP/UX-ra
   es Solarisra.

   Ez az IPFILTER parancs engedelyezi a beerkezo" SSH-kapcsolatokat:

 pass in on $ext_if proto tcp from any to any port = 22

   Az utolso tu"zfal, a PF, az OpenBSD Projekt fejlesztese. A PF
   eredetileg az IPFILTER levaltasara keszu:lt. Emiatt a PF
   szabalyainak megadasi modja nagyon hasonlit az IPFILTER eseteben
   megismertekhez. A mino"segalapu (QoS) forgalomszabalyozas
   letrehozasahoz a PF az altq(4) megoldasaval egeszitheto" ki.

   Ez a PF parancs engedelyezi a beerkezo" SSH-kapcsolatokat:

 pass in on $ext_if inet proto tcp from any to ($ext_if) port 22

     --------------------------------------------------------------

7. A FreeBSD frissitese

   A FreeBSD rendszer haromfelekeppen frissitheto": forraskodbol,
   binarisan es telepito"lemezek hasznalataval.

   A forraskodon keresztu:li frissites ugyan a legbonyolultabb ezek
   ko:zu:l, azonban ez kinalja fel egyben a legnagyobb rugalmassagot
   is. Ennek soran szinkronizalnunk kell a FreeBSD forraskodjanak
   nalunk levo" (helyi) masolatat a FreeBSD CVS (Concurrent
   Versioning System) szervereivel. Miutan ez megto:rtent, le tudjuk
   forditani a rendszermagot es a hozza tartozo programokat. A
   forrasok frissitesevel kapcsolatban olvassuk el a
   FreeBSD keziko:nyv frissitesro"l szolo fejezetet.

   A binaris frissites a Linux tipusu rendszereken elerheto" yum vagy
   apt-get parancsok eseten megszokottakhoz hasonlo. A
   freebsd-update(8) parancs leto:lti a frissiteseket es telepiti
   ezeket. Ez a frissitesi folyamat a cron(8) hasznalataval
   u:temezheto".

     Megjegyzes: Amikor a cron(8) segitsegevel u:temezzu:k a
     frissiteseket, a crontab(1) allomanyban leheto"seg szerint a
     freebsd-update cron parancsot hasznaljuk, ezaltal igyekezzu:nk
     cso:kkenteni annak valoszinu"seget, hogy egyszerre to:bb
     szamitogep is ugyanakkor terhelje a szervert.

 0 3 * * * root /usr/sbin/freebsd-update cron

   Az utolso frissitesi modszer, a telepito"lemezek hasznalata
   lenyegeben egy egyertelmu" folyamat. Inditsuk el szamitogepu:nket
   a telepito"lemezro"l, es a telepito"ben valasszuk a frissites
   (upgrade) opciot.

     --------------------------------------------------------------

8. procfs: eltu"nt, de nem nyomtalanul

   A Linux alatt a /proc/sys/net/ipv4/ip_forward hasznalataval tudjuk
   megmondani, hogy az IP-csomagok tovabbitasa engedelyezett-e
   rendszeru:nkben. Mivel a procfs(5) a FreeBSD jelenlegi verzioiban
   mar elavultnak szamit, ezert ezt a sysctl(8) paranccsal nezhetju:k
   meg a rendszer egyeb beallitasai mellett. (A sysctl viszont Linux
   alatt is egyarant megtalalhato.)

   Ha az IP-csomagok tovabbitasarol szolo peldanal maradunk, akkor az
   alabbi modon kerdezhetju:k le, hogy engedelyezett-e a FreeBSD
   rendszeru:nko:n:

 % sysctl net.inet.ip.forwarding
 net.inet.ip.forwarding: 0

   Az -a parameter megadasaval a rendszer o:sszes jelenlegi
   beallitasat le tudjuk kerdezni:

 % sysctl -a
 kern.ostype: FreeBSD
 kern.osrelease: 6.2-RELEASE-p9
 kern.osrevision: 199506
 kern.version: FreeBSD 6.2-RELEASE-p9 #0: Thu Nov 29 04:07:33 UTC 2007
     root@i386-builder.daemonology.net:/usr/obj/usr/src/sys/GENERIC

 kern.maxvnodes: 17517
 kern.maxproc: 1988
 kern.maxfiles: 3976
 kern.argmax: 262144
 kern.securelevel: -1
 kern.hostname: server1
 kern.hostid: 0
 kern.clockrate: { hz = 1000, tick = 1000, profhz = 666, stathz = 133 }
 kern.posix1version: 200112
 ...

     Megjegyzes: Bizonyos sysctl-ertekek irasvedettek.

   Adodhatnak olyan alkalmak, amikor megis szu:ksegu:nk lehet a
   procfs hasznalatara, mint peldaul regi szoftverek futtatasa, a
   rendszerhivasok nyomko:vetese a truss(1) segitsegevel, vagy a
   binaris Linux kompatibilitas hasznalata. (Noha a binaris Linux
   kompatibilitas egy sajat procfs allomanyrendszert, egy
   linprocfs(5) rendszert hasznal.) A procfs tipusu
   allomanyrendszerek csatlakoztatasahoz a ko:vetkezo"t kell
   megadnunk az /etc/fstab allomanyban:

 proc                /proc           procfs  rw,noauto       0       0

     Megjegyzes: A noauto beallitas megadasaval megakadalyozzuk, hogy
     a /proc a rendszerinditas soran magatol csatlakoztatodjon.

   A procfs tipusu allomanyrendszereket igy lehet csatlakoztatni:

 # mount /proc

     --------------------------------------------------------------

9. Gyakori parancsok

  9.1. A csomagok kezelese

      Linuxos parancs        A FreeBSD-s             Leiras           
      (Red Hat/Debian)      megfelelo"je    
   yum install csomag /   pkg_add -r csomag A csomag telepitese egy   
   apt-get install csomag                   tavoli szamitogepro"l     
   rpm -ivh csomag / dpkg pkg_add -v csomag Csomag telepitese         
   -i csomag                                
   rpm -qa / dpkg -l      pkg_info          A telepitett csomagok     
                                            megjelenitese             

     --------------------------------------------------------------

  9.2. A rendszer kezelese

   Linuxos parancs     A FreeBSD-s                 Leiras             
                      megfelelo"je     
   lspci           pciconf             A PCI-os eszko:zo:k            
                                       megjelenitese                  
   lsmod           kldstat             A beto:lto:tt                  
                                       rendszermagmodulok felsorolasa 
   modprobe        kldload / kldunload Modulok beto:ltese es          
                                       eltavolitasa                   
   strace          truss               A rendszerhivasok              
                                       nyomko:vetese                  

     --------------------------------------------------------------

10. Lezaras

   Bizunk benne, hogy ez a leiras eleget mutatott be ahhoz, hogy
   elkezdju:nk ismerkedni a FreeBSD-vel. Ha az erintett temak meg
   jobban erdekelnek minket, vagy olyanrol szeretnenk to:bbet
   megtudni, ami itt nem szerepelt, akkor mindenkeppen olvassunk bele
   a FreeBSD keziko:nyvbe.

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
