                            FreeBSD laptopon

   $FreeBSD:
   release/9.1.0/hu_HU.ISO8859-2/articles/laptop/article.sgml 38826
   2012-05-17 19:12:14Z hrs $

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   A Microsoft, IntelliMouse, MS-DOS, Outlook, Windows, Windows Media
   es Windows NT a Microsoft Corporation bejegyzett veacute;djegyei,
   vagy vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

   A FreeBSD nehany buktatotol eltekintve remeku:l mu"ko:dik a
   legto:bb laptopon. A ko:vetkezo"kben nagyito ala vesszu:k azokat a
   problemakat, amelyek a FreeBSD laptopon to:rteno" futtatasat
   akadalyozhatjak, az asztali szamitogepekto"l eltero"
   hardverko:vetelmenyekre vonatkozoan.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

     --------------------------------------------------------------

   A FreeBSD-t gyakran az Internetes kiszolgalok operacios
   rendszerenek velik, am eppen ugyanolyan jol alkalmazhato egy
   asztali szamitogepre is, es ha egy laptopon kivanjuk hasznalni,
   tovabbra is elvezhetju:k a korabban megszokott elo"nyeit:
   rendszerezett felepites, ko:nnyu" karbantarthatosag es
   frissitheto"seg, a programok telepitesehez kidolgozott port- es
   csomagkezelo" rendszer, es igy tovabb. (Az egyeb elo"nyei, mint
   mondjuk a megbizhatosag, kiemelkedo" halozati teljesitmeny, nagy
   terheles alatti teljesitmeny, termeszetesen nem feltetlenu:l
   szembetu"no"ek egy laptopon.) Azonban a laptopokra to:rteno"
   telepitese gyakran felvet olyan gondokat, amelyek az asztali
   szamitogepek eseten nem jelennek meg, es ezert altalaban nem is
   keru:lnek szoba (a laptopok ugyanis az asztali szamitogepekenel
   joval nagyobb mertekben Microsoft(R) Windows(R)-ra vannak
   tervezve). Ebben a leirasban szeretnenk megtargyalni ezeket a
   problemakat. Nehanyan ugyan mar elo"zetesen feljegyeztek a
   FreeBSD-vel kapcsolatos tapasztalataikat bizonyos modellek eseten
   olyan oldalakon, amelyek nem reszei a FreeBSD hivatalos
   dokumentaciojanak. Emiatt ko:nnyen elo"fordulhat, hogy ugy is
   talalhatunk hasznos informaciokat a temaban, ha egyszeru"en
   rakeresu:nk valamelyik nepszeru" kereso"ben a laptopunk modelljere
   es a "FreeBSD" szora. Ezen kivu:l letezik meg egy ku:lo:n
   FreeBSD-hez kialakitott Internetes adatbazis, ahol a ku:lo:nfele
   laptopok hardveres problemaihoz talalhatunk segitseget: ez A
   FreeBSD laptop kompabilitasi lista.

   Amennyiben szeretnenk felvenni a kapcsolatot mas FreeBSD laptop
   felhasznalokkal, erdeklo"dju:nk a freebsd-mobile listan. Valamint
   megeri meg ellatogatni erre a FreeBSD-s laptopokkal foglalkozo
   oldalra is.

     --------------------------------------------------------------

1. Xorg

   Az Xorg legujabb valtozatai kepesek egyu:ttmu"ko:dni a napjainkban
   kaphato laptopok videovezerlo"ivel. Habar a hardveres gyorsitas
   nem feltetlenu:l tamogatott, az altalanos SVGA modnak
   hasznalhatonak kell lennie.

   Keressu:k meg a laptopunk keziko:nyveben, hogy milyen
   videovezerlo" talalhato benne, majd vessu:k o:ssze ezt az Xorg
   dokumentaciojaval, amibo"l kideru:l, mennyire tamogatja. Ha
   kiemelten nem tamogatna, hasznaljuk az altalanos eszko:zt (generic
   device, de ne hagyjuk megteveszteni magunkat semmi hasonloval).
   Mellesleg szerencset probalhatunk az Xorg -configure paranccsal
   is, amely magatol kepes felderiteni konfiguracionk nagy reszet.

   A legto:bb gondot egyebkent a monitor beallitasa okozza. Az
   Xorg-ra vonatkozo forrasok to:bbnyire kizarolag csak
   katodsugarcso:ves megjelenito"kre o:sszepontositanak, igy egy
   folyadekkristalyos megjelenito" eseten nemileg tru:kko:s lehet
   eltalalni a megfelelo" modeline beallitasokat. Elkepzelheto"
   egyebkent, hogy szerencsenk van, es egyaltalan nem is kell megadni
   modeline-t, vagy egyszeru"en csak a megfelelo" HorizSync es
   VertRefresh ertektartomanyokat kell behangolni. Ha azonban ezek
   sem mu"ko:dnenek, a legjobb, amit ilyenkor tehetu:nk, hogy tovabbi
   forrasokat nezu:nk at az Interneten a helyes beallitasok utan
   keresve (ezek gyakorta Linux(R)-os oldalak, de ez a mi esetu:nkben
   most nem szamit, hiszen ugyanazt az Xorg-ot hasznalja mind a ket
   rendszer) es bemasoljuk a konfiguracios allomanyba a mienkhez
   hasonlo hardverre talalt modeline beallitasokat.

   A laptopok legto:bbjet a pozicionalo eszko:zeiken ket gombbal
   szallitjak, ami elegge problemas tud lenni az X eseten
   (tekintettel arra, hogy a ko:zepso" gombot bevett modon szo:vegek
   masolasara hasznaljak), ennek feloldasara be lehet allitani ugy az
   X-et, hogy a bal es jobb gomb egyszerre to:rteno" lenyomasa
   helyettesitse a ko:zepso" gombot. Ehhez adjuk meg a

 Option "Emulate3Buttons"

   sort az xorg.conf allomanyban, az InputDeviceszekcioban.

     --------------------------------------------------------------

2. Modem

   A laptopokba altalaban szerelnek belso" (beepitett, integralt)
   modemeket is. Sajnos, ez az esetek do:nto" reszeben valamilyen
   "winmodem", ahol a tenyleges funkciokat szoftveres uton valositjak
   meg es csak a Windows-hoz fejlesztett meghajtok kepesek ezeket
   elerheto"ve tenni (ambar nehany ilyen meghajto mar szarnyra kapott
   mas operacios rendszerekhez is: peldaul, ha Lucent LT chipsetes
   modemmel rendelkezu:nk, akkor elo"fordulhat, hogy tamogatja a
   comms/ltmdm port). Ilyenkor kenytelenek vagyunk egy ku:lso"
   modemet vasarolni: erre az egyik legjobb megoldas egy PC-kartyas
   (PCMCIA) modem (ld. lentebb), de a soros vagy USB-s modemek
   esetlegesen olcsobbnak bizonyulhatnak. Altalanossagban elmondhato,
   hogy a hagyomanyos modemek (a nem winmodemek) minden nehezseg
   nelku:l hasznalhatoak.

     --------------------------------------------------------------

3. PCMCIA (PC-kartyas) eszko:z

   A laptopokon altalaban talalhatoak PCMCIA (vagy mas neven
   PC-kartya) bo"vito"helyek, ezek FreeBSD alatt elegge jol
   tamogatottak. Elleno"rizzu:k le a rendszerindulas soran megjeleno"
   u:zenetek ko:zo:tt (a dmesg(8) segitsegevel), hogy ezeket a
   rendszer megfelelo"en eszlelte-e (pccard0, pccard1 stb. neveken
   kell megjelenniu:k a bo"vito"helyeknek, valamint az igy
   csatlakoztatott eszko:zo:knek pcic0 stb. neven).

   A FreeBSD 4.X a 16 bites PCMCIA-kartyakat tamogatja, a FreeBSD 5.X
   pedig mar ismeri a 16 es 32 bites ("CardBus") kartyakat is. A
   jelenleg tamogatott kartyak adatbazisa fellelheto" a
   /etc/defaults/pccard.conf allomanyban. Vasarlas elo"tt az itt
   szereplo" kartyakban erdemes gondolkodni. Az itt nem szereplo"
   kartyak mu"ko:dhetnek altalanos ("generic") eszko:zkent: a
   legto:bb (16 bites) modem ragyogoan hasznalhato, felteve, hogy nem
   winmodem (ezek gyakran PC-kartya formajaban is megjelennek,
   legyu:nk ovatosak). Erdemes megemliteni, hogy ha a kartyankat
   altalanos modemkent ismerte fel a rendszer, a pccard.conf
   allomanyban alapertelmezes szerinti talalhato egy 10 masodperces
   kesleltetes (hogy elkeru:lju:k a fagyast egyes modemeken), ami sok
   esetben tulzott ovatossagra vall, igy ha nem erezzu:k szu:kseget
   es van kedvu:nk allitgatni, cso:kkentsu:k ezt az ido"t vagy akar
   teljesen ki is kapcsolhatjuk.

   Elo"fordulhat, hogy a pccard.conf egyes reszei atirasra szorulnak.
   Nezzu:k meg, hogy rendszeru:nkben melyik megszakitasok (IRQ)
   vannak mar hasznalatban es to:ro:lju:k o"ket. Tehat ha mondjuk van
   egy hangkartyank, amely az 5-o:s IRQ-t hasznalja, vegyu:k ki a
   felsorolasbol a szamat (masku:lo:nben a rendszer lefagyasaba
   futhatunk bele egy kartya behelyezese soran). Elleno"rizzu:k
   tovabba a szabad memoria bo"vito"helyeket; ha a kartyankat nem
   ismerte meg fel a rendszer, probaljuk meg atallitani egy masik
   megengedett ertekre (ezek megtalalhatoak a pccardc(8)
   keziko:nyveben).

   Ha meg nem futna, inditsuk el a pccardd(8) daemont. (Ha minden
   inditaskor szeretnenk aktivalni, akkor tegyu:k bele az
   /etc/rc.conf allomanyba a

 pccard_enable="YES"

   sort.) Innento"l kezdve minden behelyezett es kivett kartyat
   eszlel a rendszeru:nk, amiro"l a naploban ertesitest is ad.

   A FreeBSD 4.4 kiadasa elo"tt komolyabb valtozasok to:rtentek a
   pccard forrasaban (pl. a megszakitasok ISA-n keresztu:li
   ko:zvetitese olyan szamitogepek eseten, ahol a FreeBSD nem tudja
   hasznalni a PCI BIOS-t). Ha ezzel kapcsolatosan felmeru:lne
   barmilyen problema, erdemes frissiteni a rendszert.

     --------------------------------------------------------------

4. Energiagazdalkodas

   Sajnalatos modon ezek a funkciok egyaltalan nem mondhatoak jol
   tamogatottnak FreeBSD alatt. Ha szerencsenk van, akkor egyes
   funkciok jol mu"ko:dnek, masok pedig egyaltalan nem.

   Hogy meg bonyolultabb legyen a helyzet, ket szabvany is letezik az
   energiagazdalkodasra: az APM es az ACPI, ahol az utobbi bo"vebb es
   kiterjedtebb szabvany, mint az elo"bbi, de to:bb problemat is
   felvet.

   Egyes laptopok az APM-et es az ACPI-t is tamogatjak (adott
   mertekig), masok pedig csak az egyik szabvanyt ismerik. Emiatt
   mind a ketto"vel kiserletezni kell egy elfogadhato
   energiagazdalkodasi sema kialakitasahoz.

     Megjegyzes: Egyszerre nem lehet bekapcsolni az APM-et es az
     ACPI-t, meg akkor sem, ha a laptop mind a ketto"t tamogatja.

     --------------------------------------------------------------

  4.1. APM

   Az APM (Advanced Power Management) BIOS tamogatast ad a
   ku:lo:nfele energiagazdalkodasi jellemzo"kho:z, mint mondjuk a
   keszenleti allapot, hibernalas, a processzor orajelenek
   cso:kkentese stb., amelyek el is erheto"ek FreeBSD 4.X es
   FreeBSD 5.X alatt.

   Az APM tamogatas bekapcsolasahoz fordithatunk energiagazdalkodasra
   felkeszitett rendszermagot (device apm0 FreeBSD 4.X eseten es
   device apm FreeBSD 5.X eseten) is, de a FreeBSD 5.X vonal
   rendszermagjahoz mar letezik ku:lo:n APM modul is, amelyet az
   inditas soran tudunk beto:ltetni ugy, hogy /boot/loader.conf
   allomanyhoz hozzavesszu:k az apm_load="YES" sort.

   Ezen felu:l FreeBSD 5.X eseten meg be kell irni a
   hint.apm.0.disabled="0" sort is a /boot/device.hints allomanyba.

   Az APM-et minden inditassal egyu:tt aktivizalhatjuk, ha megadjuk
   az apm_enable="YES" sort a /etc/rc.conf allomanyban. Ezen kivu:l
   meg hasznos lehet elinditani a apmd(8) daemont is, meghozza a
   apmd_enable="YES" sor hozzavetelevel. Ez a daemon felu:gyeli a
   BIOS-nak ku:ldo:tt ku:lo:nbo:zo" APM-esemenyeket, igy keszenleti
   allapotba tudjuk helyezni a laptopunkat gombnyomasra, vagy akar
   o:sszecsukassal is.

   A APM-parancsok a apm(8) keziko:nyveben szerepelnek. Peldaul, az
   apm -b paranccsal le lehet kerdezni az akkumulator to:lto:ttseget
   (vagy 255-o:t ad vissza, ha nem tamogatott ez funkcio), a apm -Z
   energiatakarekos allapotba, ill. a apm -z (vagy a zzz) parancs
   keszenleti allapotba helyezi a laptopot. A szamitogep
   kikapcsolasahoz es aramtalanitasahoz a shutdown -p parancsot kell
   hasznalni. Meg egyszer megemlitju:k, hogy a targyalt funkciok
   ko:zu:l nem mindegyik mu"ko:dik megfelelo"en vagy akar egyaltalan
   nem mu"ko:dik.

   Esetenkent tapasztalhatjuk, hogy a laptop energiatakarekos vagy
   keszenleti allapotba helyezese ugyan mu"ko:dik konzolon, de X
   alatt viszont nem (vagyis nem kapjuk vissza a kepet). Ha
   FreeBSD 5.X-et hasznalunk, erre egy megoldas lehet, ha
   beletesszu:k a options SC_NO_SUSPEND_VTYSWITCH sort a
   rendszermagunk konfiguracios allomanyaba es ujraforditjuk azt.
   Masik leheto"seg, hogy atvaltunk egy virtualis konzolra (a
   Ctrl+Alt+F1 lenyomasaval, vagy ugyanigy egy masik
   funkciobillentyu"vel), majd elinditjuk az apm(8)-et. Ha apmd(8)-t
   hasznalunk, automatizalhatjuk is ezt a rendszert a vidcontrol(1)
   segitsegevel. Ehhez nem kell mast tennu:nk, csupan atirni a
   /etc/apmd.conf allomanyt az alabbiak szerint:

 apm_event SUSPENDREQ {
  exec "vidcontrol -s 1 < /dev/console";
  exec "/etc/rc.suspend";
 }

 apm_event USERSUSPENDREQ {
  exec "vidcontrol -s 1 < /dev/console";
  exec "sync && sync && sync";
  exec "sleep 1";
  exec "apm -z";
 }

 apm_event NORMRESUME, STANDBYRESUME {
  exec "/etc/rc.resume";
  exec "vidcontrol -s 9 < /dev/console";
 }

     --------------------------------------------------------------

  4.2. ACPI

   Az ACPI (Advanced Configuration and Power Management Interface)
   nem csak energiagazdalkodast tesz leheto"ve, hanem
   hardver-felderitest is (ezzel szinte feleslegesse teve a PnP-t es
   a PCI BIOS-t). Az ACPI tamogatasa csak FreeBSD 5.X alatt erheto"
   el, es alapertelmezes szerint aktiv. Ilyenkor tehat nem kell
   semmit se csinalni, hogy mu"ko:desre birjuk. Az ACPI viselkedeset
   az acpiconf(8)-al tudjuk vezerelni.

   Sajnos azonban, a gyartok gyakorta hibas ACPI-implementacioval
   szallitjak a laptopokat, aminek ko:vetkezteben az ACPI
   bekapcsolasa to:bb gondot okoz, mint hasznot, egeszen annyira,
   hogy akar a FreeBSD bizonyos gepeken keptelen elindulni aktiv ACPI
   tamogatassal.

   Ha az ACPI hasznalata gondokat okoz, ajanlott erdeklo"dni a
   laptopunk gyartojanal, hogy vajon keszu:lt-e ACPI-vel kapcsolatos
   BIOS-frissites az utobbi ido"ben. Mivel a FreeBSD ACPI
   implementacioja is meg gyerekcipo"ben jar, ezert erdemes meg
   frissiteni a rendszeru:nket is, elkepzelheto" ugyanis, hogy a
   problemankat azota mar megoldottak.

   Az ACPI kikapcsolasahoz egyszeru"en ki kell bo"viteni a
   /boot/device.hints allomanyt a hint.acpi.0.disabled="1" sorral. Ha
   gondunk lenne egy ACPI-t hasznalo gep inditasaval, ideiglenesen ki
   tudjuk kapcsolni az ACPI-t az inditas soran aktivalhato
   paranccsoron keresztu:l is, az unset acpi_load parancs kiadasaval.
   A FreeBSD 5.1-RELEASE kiadasatol kezdve mar egy rendszerindito
   menu:ben is kivalaszthatjuk, hogyan induljon a rendszer: itt az
   egyik menu:pont az ACPI kikapcsolasa. Ekkor tehat az ACPI
   kikapcsolasahoz valasszuk a 2. Boot FreeBSD with ACPI disabled (2.
   A FreeBSD inditasa ACPI tamogatas nelku:l) pontot a menu:ben.

     --------------------------------------------------------------

  4.3. A monitor energiagazdalkodasa

   Az X ablakkezelo" rendszer (Xorg) is tartalmaz energiagazdalkodast
   a megjelenito" eszko:zo:k szamara (ajanlott ezzel kapcsolatosan
   megnezni a xset(1) man oldalt, rakeresve a "dpms" szora).
   Valoszinu"leg ezt is hasznos lesz megismerni. Azonban vegyu:k
   figyelembe, hogy sokszor nem ko:vetkezetesen mu"ko:dik a
   laptopokon: elo"fordulhat, hogy kikapcsolja ugyan a megjelenito"t,
   de nem kapcsolja ki a hattervilagitast.

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
